2 
Ovšem sbírání takového materiálu zejména u zvířat divoce žijících je 
obtížné. 
Zprvu zamýšlel jeden z nás (Ostrčil) studovati vývin placenty u sysla 
na materiálu sebraném autorem druhým (Volkerem), který k jiným 
práčem o vývinu sysla měl shledánu hojnou řadu stadií vývojových. 
Než velmi brzo se okázalo, jak neobyčejně zajímavý jsou poměry při vytvá- 
ření se komůrky, v níž vajíčko je usazeno, a že vzhledem ke vzájemným 
vztahům není možno nevšímati si současně některých okolností z histo- 
genesy a vývinu embryonálních blan. Bylo tedy nutno rozšířiti práci pů- 
vodně zamýšlenou i o popisy těchto útvarů. Tím však vzrostl rozsah 
i obsah práce tak, že prvému autoru nebylo možno, aby pro nedostatek 
času prováděl zkoumání sám. Následkem toho záhy přidružil se k němu 
autor druhý (Volker). 
Celkovou literaturu o placentaci a vývinu uteru v březnosti u ssavců 
nehodláme uváděti, ačkoli hlavně literatura o vývinu placenty u hlodavců 
a o vývinu placenty u psa (především B o n n n e t) byla námi pečlivě pro- 
brána. Poukazujeme v tom ohledu na soukromé referáty Strahlovy, 
na referát D i s s e h o, na literární údaje Hubrechtovy, na práci 
Grosserovu atd. 
O upevnění se vajíčka, vývinu komůrky a placenty u sysla nalezli 
jsme v literatuře jen tři pojednání. Referát o pracech těch odkládáme z dů- 
vodů zevních na konec třetí z prací týkajících se chování se uteru sysla 
za březnosti. 
Po prohlédnutí literatury o placentaci nám přístupné vyskytly se 
otázky, které jsme se pokusili v následujícím zodpověděti: 
1. Jakjůn způsobem a ze kterých částí uterinních rohů vytvářejí se 
komůrky chovající embrya resp. foety? 
2. Jaké změny odehrávají se ve sliznici jednotlivých oddílů komůrky? 
3. Které jsou pravděpodobné příčiny změn těch? 
4. Jaký je poměr mezi embryonálními blanami a oddíly komůrky? 
5. Jakým způsobem chová se uterinní epithel u sysla? Zda zachází 
celý či jen z části? Jak chová se epithel ve žlázách a kryptách? 
6. Zda syncytium povstalé z epithelu krypt je zachováno či zachází? 
7. Jsou-li syncytialní obaly mateřských krevních prostorů v pla- 
centě původu mateřského či embryonálního? 
8. Jaký je osud trophoblastického epiblastu, kryjícího klky a povrch 
allantochoria? 
9. Jak chová se subepithelialní vrstva vaziva slizničního v rozsahu 
kryptální zóny a placenty? 
10. Jak mění se endothelialní výstelka mateřských krevních prostor 
placenty? 
11. Jakým způsobem je prostředkována v různých dobách březnosti 
výživa zárodku? 
VII. 
