6 
cirkulárnou a podélnou, kde pak z obou stran probíhají příčně na dlouhou 
osu rohu uteru. Při straně mesometrální jsou širší, antimesometrálně zmen- 
šují se stále více následkem odstupu větví do sliznice skrze vrstvu cirkulár- 
ního svalstva. 
Dále za cirkulární vrstvou svalovou přicházíme ku sliznici, která na 
ni přiléhá bezprostředně bez zvláštní nějaké dobře rozeznatelné vrstvy pod- 
slizniční. 
Nejtenší je na straně mesometrální, kde je jen asi 0T2 mm silná. 
Naproti tomu na straně antimesometrální je asi dvojnásobně tak tlustá, 
průměrem 0'25 mm. Sestává z jemného dosti hustého vaziva s četnými 
fixními buňkami, které jsou obyčejně vřetenité a mají málo protoplasmatu. 
Vlákna kollagenní vazivová jsou hrubší při zevním povrchu sliznice a v sla- 
bounké vrstvičce kolem žláz, cév ostatně jsou velmi tenká a barví se 
jako obyčejně Hensenovou modifikací van Giesonova barviva na čer- 
veno. Uložena jsou navzájem celkem parallelně; při zevním povrchu 
sliznice parallelně k cirkulární vrstvě svalové, více ve hloubce pak 
přibližně parallelně k žlázám uterinním a po případě k vnitřnímu povrchu 
sliznice. Těsně pod epithelem je vazivo trochu shuštěno a má zde fixní 
buňky hodně hustě vedle sebe uloženy. Tvoří tak tenkou subepithelialní 
vrstvu sliznice, skladbou svou podobnou subepithelialní vrstvě, kterou 
Bonnet popsal u psa. Vrstva ta je nej zřetelnější při rozšířené meso- 
metrální hraně dutiny uterinní tam, kde později povstává placenta. Do 
hloubky přechází pomalu do povrchnějších vrstev sliznice, které mají tím 
řidčí skladbu, čím jsou blíže k svalstvu cirkulárnímu a čím jsou bližší anti- 
mesometrální straně rohu uteru. Kol dokola antimesometrální hrany dutiny 
uterinní je stroma vazivové poměrně řídké a chová spořejší buňky fixní. 
Sliznice uteru, až na ony velké, výše popsané, řasy je úplně hladkého 
povrchu a kryta je jednovrstevným cylindrickým epithelem bez řasinek 
s dosti velikými jádry uloženými ve dvou až třech řadách. Vrstva epithe- 
lialní ohraničena jest proti stromatu rovnou, ostře vyznačenou hranicí. Do 
sliznice vnikají cd epithelu četné tubulosní žlázy, které jsou ve značně 
širokjVh závitech šroubovité vinuté a jen zřídka asi ve středu svém se roz- 
větvují. Basalními konci svými dosahují až skoro k muscularis. Nejvíce 
jich nachází se po stranách lumen uteru. Menší počet jich odstupuje ze 
sliznice strany antimesometrální a jen velmi spoře vyskytují se pod roz- 
šířenou hranou mesometrální dutiny děložní. Žlázy ty vystlány jsou 
kubickým epithelem bez řasinek, jehož jádra jsou uložena v jedné řadě. 
Mitosy, jak v povrchním epithelu dělohy, tak v epitheliích řas jsou v této 
době velice řídké. Hlavně v lomen uteru, méně často v lumen žláz se- 
tkáváme se u samic, které se probudily právě ze zimního spánku, a po pří- 
padě i vagínu mají ještě epithelialně zalepenu, s odloupanými, zakulace- 
nými buňkami epithelialními, chovajícími jedno neb dvě jádra. Buňky ty 
leží ve sporém, zrnitě se srážejícím sekretu a možno mezi nimi najiti tu a 
tam leukocyty. 
VII. 
