7 
Cévy vstupují do sliznice prorážejíce vrstvu cirkulárního svalstva, 
obyčejně tím šikměji, čím více se blíží ke straně antimesometrální. Při 
úponu mesometria pod placentární štěrbinou lumina uteru jdou skrze 
svalstvo cirkulární skoro kolmo. Největší a nejčetnější jsou v této době 
v postranních částech sliznice. Tam malé arterky a vény do sliznice vstou- 
pivší tvoří nej prvé nad svalovinou řídkou síť. Ze sítě té vycházejí menší 
cévky a probíhají parallelně se žlazami větvíce se a anastomosujíce zá- 
roveň navzájem nepříliš častými šikmými spojkami. Jak při žlázách, tak 
při povrchu sliznice vytvářejí cévy ty dosti hustou síť kapillární. Na straně 
mesometrální a hlavně na straně antimesometrální je cévek méně a jsou 
užší probíhajíce šikmo skrz relativně tenkou sliznici. Zvrstvení jich je 
podobné jako po stranách uteru. 
Podle výše uvedeného popisu dá se sliznice uteru děliti již před dobou 
páření se, nežli větší změny přípravné v ní vystoupí, na tři části. Později 
jsou části ty čtyři. 
Rozeznáváme tedy ve sliznici uteru: 
1. Část mesometrální skoro bez žláz s tenčí sliznici, ale se silnější a 
hustší vrstvou subepithelialní, která pod placentární štěrbinou T lumen 
rohu uteru se nachází. Do této části vnikají cévy mesometria kolmo svalo- 
vinu prorážejíce. Dle pozdějšího vývinu v komůrce uterinní možno nazvati 
část onu zonou centrální kryptální, měnící se později v mateřskou placentu. 
2. Oba laterální symmetricky uložené pásy, mesometrálně až k pla- 
centární štěrbině zasahují. Dosud jsou nejmocnější, s četnými žlazami, 
ale s vrstvou slabší subepithelialní a něco řidčím stromatem. Tyto pásy 
nedosahují až k hraně antimesometrální lumen uteru, zachovávajíce část 
sliznice po straně lumen a při rohu antimesometrálním se nacházející pro 
třetí oddíl sliznice. Pásy ty budeme jmenovati dle pozdějšího jich vý- 
znamu zonou ktyptální periferní. — Zóna tato leží dále od vstupu cév do 
rohu uterinního a cévy k ní mají delší cestu mezi svalovinou jeho a jdou 
šikměji, ačkoli v nynější době jsou relativně nejčetnější. 
3. Část třetí antimesometrální obklopuje hranu antimesometrální 
lumina uterinního a přechází po stranách bez zřejmé hranice do zóny kryp- 
tální periferní. Sliznice její má již nyní velmi řídkou skladbu a slabou 
vrstvu subepithelialní. Chová málo žláz a má málo cév. Cévy její probí- 
hají nad to po dlouhou vzdálenost mezi oběma vrstvami svalstva a pro- 
rážejí jeho cirkulární vrstvu značně šikmo. Tento pás sliznice nazvali jsme 
v pozdějším popisu zonou retikulární. 
4. Zóna tato odděluje se od zóny předešlé teprve tehdy dobře vyzna- 
čeným pruhem differentně utvářené sliznice, když vytvořil se kolem vajíčka 
začátek komůrky. Tyto partie sliznice, jen v komůrce se objevující, na- 
zýváme dle skladby jejich zonou kompaktní. 
Jak z pozdějšího popisu bude zřejmo, podmiňují výše uvedené roz- 
díly ve skladbě sliznice uteru, pak rozdíly v zásobování jí krví, zároveň se 
vlivem vajíček na bezprostřední a později i vzdálenější partie sliznice, různé 
VII. 
