13 
vzrůstu jejich dalo očekávati. Našli jsme, že mitosy jsou zde sice četnější 
nežli v ostatní sliznici zóny kryptální, jest jich však předce jen poměrně 
málo, srovnáme-li je s rychlým vzrůstem sept. Musí tedy buňky vazivové 
dělit se zde amitoticky. 
S výrony krevními nesetkáváme se v této části sliznice komůrky skoro 
nikdy a rovněž volné leukocyty jsou zde nyní obyčejně sporé. 
Ze spodiny skoro všech krypt periferní zóny kryptální vybíhají dlouhé 
lehce šroubovité žlázy a to tak, že čím blíže k mesometrální straně rohu 
uteru uloženy jsou, tím více probíhají obloukovitě a směrem mesometrál- 
ním. Konkavita oblouků těch je obrácena k lunren a něco mesometrálné 
jak to již Fleischmann podotkl. Žlázy nejblíže k mesometriu ulo- 
žené jsou skoro parallelní v periferní delší části své s podélnou osou lunren 
uteru, uchylujíce se při ústí svém jen málo od kolmého směru. Žlázy ty 
mají průběh úplně obrácený nežli žlázy zóny kompaktní a sporé žlázy zóny 
retikulární při zóně kompaktní se nacházející. Zde podotýkáme doda- 
tečně, že žlázy ojedinělé, které z klenby komůrky vycházejí, nemají urči- 
tého průběhu. 
Tento průběh žláz a zároveň průběh cév svědčí o pochodech, které 
pokusíme se vylíčiti teprve při popisu následujícího stadia. 
Vyjma onen malý, nepatrně rozšířený oddíl lumen rohu děložního 
při vajíčku, o němž výše jsme se zmínili, má lumen komůrkových částí 
uteru na příčném řezu v části antinresometrální celkem stejnou šíři. Že 
povrch sliznice v rozsahu zóny retikulární je hladký, v rozsahu zóny kom- 
paktní a kryptální vyzdvižen v septa interkryptální, která síťovitě na- 
vzájem se spojujíce krypty mezi sebou svírají, podotkli jsme již výše. 
Skoro celý povrch sliznice je kryt i v kryptách jedno vršte vným ku- 
bickým epithelem, na němž začínají se objevovat některé změny. Tak 
epithelie krypt v mesometrální hraně lumen ležících vyzdvihují se v malých 
papillárních zbujeních do jich lumen. Maličké tyto papilly nechovají žád- 
ného vaziva, sestávajíce na příčném řezu pouze ze dvou řad na sebe při- 
ložených epithelií. Obrázky ty jsou podobné oněm, jež Kolster popsal 
u různých tvorů. U sysla jsou ovšem ony papilly menší a brzo se vyrovná- 
vají. Neoddělují se od epithelií sousedních ani nedegenerují. Příčina toho 
zjevu je asi silné zvětšování se a zmnožování epithelií. Tím zvětšen je po- 
vrch epithelialního povlaku sliznice, který nemaje na ní místa, vychlipuje 
se do dutiny krypt. 
Vajíčko, které má průměr asi OTO — 0-15 mm roztlačilo zatím pomoci 
malého syncytialního hrbolku, vzniklého z buněk ektoblastu trophoblasti- 
ckého, epithelie uterinní a vniklo jím v bezprostřední sousedství volného 
povrchu vazivové části sliznice. Mezi ním a mezi epitheliemi uteru hrbolek 
ten se rozšiřuje později v mikroskopický, nízkému kuželu podobný útvar. 
Povstání útvaru toho trophoblastkonu a jeho další osudy byly popsány 
současně Rej skem u Spermophilus citillus a Lee-m u Spermophilus 
tredecimlineatus. Nebudeme si jich tedy všímati. Upomenouti dlužno 
VII. 
