15 
žením lumen komůrky. Následkem toho je stěna, která tvoří klenbu jeho, 
ztenčena a průsvitná. Když prořízneme podélně oddíl komůrky s přiléha- 
jícími oddíly mezikomůrkovými uteru, můžeme pozorovati, že v jeho 
mezikomůrkových částech tvoří podélné svalstvo celkem cylindrický rneso- 
metrálně uzoučkou podélnou štěrbinou otevřený prostor, který je vyplněn 
cirkulární svalovinou a sliznicí. Svalstvo uteru nachází se v ustavičném 
tonu jako veškeré živé svalstvo a mimo to stáhlo se ještě při otevření du- 
tiny břišní, jelikož bylo při vyjmutí uteru a konservaci silně ba ad ma- 
ximum podrážděno. Následkem stažení podélné svaloviny složí se cirku- 
lární vrstva svalová i se sliznicí v četné spirálovité závity. 
Na poměry sliznice má tonus svaloviny i jinak vliv. Sliznice částí 
mezikomůrkových uteru je jím stiskována a, jelikož je, proti vrstvě svalové 
cirkulární posunutelna, hledí se tomuto tlaku vyhnouti tím, že ustupuje 
směrem k partiím uteru, kde je v těchto stadiích celkem ještě menší tlak, 
to jest k částem komůrkovým. Že posunování to skutečně se děje, o tom 
svědčí průběh žláz uterinních, o jejichž radiární posici k lumen v počáteč- 
ných dobách březnosti a před březností jsme se výše zmínili. Nyní žlázy, 
nacházející se při vstupu části mezikomůrkové do komůrky, táhnou se dosti 
značně šikmo do částí mezikomůrkových a probíhají přibližně parallelně 
s podélnou osou lumen části mezikomůrkové. — Je pochopitelno, že svalo- 
vina komůrky jest více prosáklá jako veškeré útvary v komůrce. Tím je 
poddajnější a má menší tonus nežli méně prosáklé svalstvo částí mezikomůr- 
kových, což podporuje posunutí se mezikomůrkových částí pod sliznicí 
komůrky. — Spirálné stočení vrstvy cirkulárného svalstva se sliznicí uvnitř 
vrstvy svalstva podélného částí mezikomůrkových nevyrovná se ani 
tehdy, když před konservaci roh uteru napneme co nejvíce a tak napnutý 
a připevněný na korkovou plotenku fixujeme. Ovšem jsou pak spirální 
závity mnohem širší. — Sliznice částí mezikomůrkových je nepatrně pro- 
sáklá, její elementy jsou menší nežli v části komůrkové, ale větší nežli 
v uteru před březností. Z povrchu jejího vynikají stejně ony střídavě 
postavené primární řasy, jak jsme již popsali při uteru nebřezím. Než 
nadto vystoupily zde malé sekundární řasy podélně s dlouhou osou uteru 
protažené, které jsouce po stranách lumen uteru nej vyšší antimesome- 
trálně se snižují a pokrývají celou sliznicí. I ve hraně mesometrální bývá 
jedna až tři podobné řasy. Rozšířená hrana mesometrální má řasy ty 
nižší ale širší než laterální partie sliznice. Tyto sekundární řasy jsou septy 
interkryptalními a štěrbiny jimi sevřené kryptami, útvary úplně horno- 
logickými s těmi, které jsme již popsali v komůrce. 
S částí komůrkovou spojují se části mezikomůrkové uteru z obou 
stran tak, že část komůrková odpovídá asi dvěma třetinám, mesometrálnc 
uloženým, jednoho závitu spirály, kterou tvoří sliznice s cirkulární sva- 
lovou vrstvou uteru. Následkem toho obě těsně při části komůrkové na- 
cházející se části mezikomůrkové odpovídají nej vyšším antimesome- 
trálním konvexitám dvou sousedních závitů. Komůrková část závitu pak 
VII. 
