22 
Původně ležela zóna kompakta antimesometrálně od zóny kryptální, 
nyní nacházíme ji laterálně od ní. Oblouk zon kompaktních obou stran 
spolu s vrstvou periferní zóny retikulární obejímá ze všech stran vnitřní 
dvě vrstvy zóny retikulární, jejichž buňky dosti rychlým přechodem pře- 
cházejí v buňky jej tvořící. 
Začátek zóny kompaktní možno počítati asi od onoho místa, kde 
právě popsaný oblouk rychle od vrstvy svalové dovnitř sliznice se odda- 
luje a kde buňky skládající ji mají tvar polyedrický s přibližně stejnými 
všemi osami. Průměr buněk těch měří asi 17 — 20 n a jádra jich mají asi 
8 — 9 jx. Tělo buněčné skládá se ze značně hustého protoplasmatu a barví 
se trochu světleji nežli buňky zevní vrstvy zóny retikulární. Nikdy však 
nenašli jsme, že by buňky zóny kompaktní chovaly v sobě větší vakuoly 
ať tukem ať homogenním obsahem vyplněné. Tu a tam bývají v nich drobné 
vakuoly s obsahem v tvrdících tekutinách rozpustným. Mitosy jsou v zóně 
kompaktní dosti hojné. Mezi buňkami fixními epithelioidně změněnými, 
jak právě popsáno bylo, jsou dosti četné leukocyty protažené podle prostor 
mezibuněčných, jimiž se prodírají. Zřídka možno přijíti zde i na velmi 
drobné výlevy krevní, které jak mezi buňkami, tak v buňkách krvenky 
své uloženy mají. 
Cévy kompaktní zóny jsou četnější nežli v zóně retikulární, ale po- 
dobně změněné. Lunien jejich je větší a nejsou dosud tak nataženy. Ana- 
stomosují hlavně s cévami sousedních paitií zóny retikulární, ale i cévami 
zóny kryptální. 
Zóna kompaktní přechází dosti náhle směrem mesometrálním v zónu 
kryptální sliznice, z jejíž antimesometrálně nejzazší části vlastně se cliffe- 
rencovala. Výše bylo uvedeno, že zóna kryptální je při ústí spojující chod- 
bičky nejširší, pak se zúžuje a při hraně mesometrální má asi 0-9 mm tlouštky, 
měříme-li ji i se septy interkryptálními. Podle skladby její a budoucího 
jejího významu nutno celou tuto zónu rozděliti na dvě nad sebou uložené 
vrstvy. Vrstva vnitřní měří všude asi 0-8 — 0-9 mm a obklopuje koncen- 
tricky lumen spojující chodbičky, sestávajíc jednak se sept interkryptál- 
ních (lamel hluboké choboty lemma ohraničujících a síťovitě navzájem 
se spojujících), jednak z tenší souvislé vrstvy pod slepými konci krypt ulo- 
žené. Podle vztahu k septům interkryptálním jmenujeme celý tento útvar 
vrstvou septální a mluvíme o části interkryptální a subkryptální vrstvy té. 
Druhá vrstva zóny kryptální, vrstva basální, je nyní pod dnem spojující 
chodbičky nejtenší, měří sotva 0T mm, ale zvjůíuje se značně po stranách, 
až při přechodu do zóny kompaktní dosahuje šíře asi 0-8 mm. 
Vrstva septální dle skladby, jakož i dle direktního sledování jejího vý- 
vinu povstala jedině z vrstvy subepithelialní sliznice, která je v nebřezím 
uteru velmi tenká. Její septa interkryptální jsou jak po stranách tak 
ve dně spojující chodbičky asi 0-7 — 0-8 mm vysoká. Hloubka krypt mezi 
nimi uzavřených je tedy stejně veliká. Šíře sept interkryptálních 
je po stranách spojující chodbičky menší než ve dně jejím. Zde měří septa 
VII. 
