24 
velmi přesná. Do tenké vrstvičky té dají se též sledovati vřetenité buňky 
vrstvy basální zóny krypt ální. 
Celá vrstva basální je velmi jasná. Její buňky v těle svém nepři- 
jímají skoro žádný haematoxylin, barvíce se i eosinem jasněji než buňky 
subkryptální, které v ně dosti rychle přecházejí. Ztenšují se a nabývají 
řídčího protoplasmatu. V prostorách mezi buňkami těmi uložena jsou dosti 
hojná, jemná vlákénka, většinou skoro parallelně s buňkami uložená, která 
však nebarví se Hensenem ani růžově. Jsou to asi zbytky změněných 
vláken kollagenních. 
Až do toho místa asi, kde vrstva ta kolem 0-2 mm silnou se stává, t. j. 
přibližně do poloviny výše spojující chodbičky, jsou všechny buňky vrstvy 
té vřetenité a jsou směrem k svalovině stále tenčí a menší, až vcházejí do 
málo změněných buněk vazivových mezi svalstvem. Pak ale pomalu buňky 
uprostřed ležící mají podélnou osu uloženou různými směry, dále stávají 
se polyedrickými s dosti velkým tělem, až povstává zde mezi dvěma pruhy 
složenými z buněk plochých, koncentrických k vrstvě subseptální a svalo- 
vině, dosud malé později větší, trojúhelníkové políčko. Buňky jeho jsou 
jasné s tělem polyedrickým a přiléhají mesometrálně k zóně kompaktní 
a též v ni pomalu přecházejí. Toto uspořádání buněk s dosti hojným 
protoplasmatem zřejmě okazuje, jaké poměry tlakové jsou ve vrstvě ba- 
sální. Svědčí o tom, že jednak svalovina, jednak mohutnící vrstva septální 
tisknou buňky ty do tvarů plochých tam, kde vrstva basální je tenčí, že 
pak tam, kde přistupuje k tomu ještě tlak od zóny kompaktní, posrmované 
od vzrůstajícího vajíčka směrem mesometrálním buňky ze všech stran 
stejnému skoro tlaku podléhají a polyedrickými se stávají. Forma ta jest 
spolu pomocným důkazem, že zóna kompaktní označeným směrem se sku- 
tečně pohybuje. 
Žlázy zóny kryptalní jako vždy všechny žlázy uterinní i v pozdních 
dobách březnosti mají kubický epithel bez tukových kapek i bez vakuol 
a probíhají tak, že prorážejí nejdříve kolmo k lumen úzkou vrstvou subkryp- 
tální a vstupují do vrstvy basální. Jejich slepé konce ještě hojně spirálně 
stočené uloženy jsou při svalovině. Žlázky nacházející se v sousedství zóny 
kompaktní tvoří nízký oblouk přibližně parallelní se zonou tou. Žlázy dále 
mesometrálně z lumen vynikající jdou nejprve laterálně, ale uchýleny jsou 
následkem posunování zóny kompaktní směrem mesometrálním. Ještě 
mesometrálnější žlázy tvoří antimesometrálně a mediálně konkavní oblouk 
tím prohloubenější, čím blíže k pólu mesometrálnímu leží. Nejdále ve 
směru tom uložené žlázy hledí zakřivením svým přímo mediálně a pod- 
sunují své spirálně stočené slepé konce až pod laterální části dna spojující 
chodbičky. Těla žlazek stěn spojujících chodbičky jsou tedy celkem par- 
allelní se stěnami těmi. Řídké žlázy dna spojující chodbičky nejsou na- 
taženy a stěsnávají se v širokých závitech mezi subseptální vrstvu a svalo- 
vinu. Velmi zřídka našli jsme, že vývod žlázy některé byl obliterován 
a žláza sama cysticky rozšířena, takže epithelie její byly až velice nízko 
VII. 
