25 
kubické skoro ploché. Ač je nejvýše pravdě podobno, že okolnost ta na 
další průběh březnosti nemá významu, nemohli jsme se o tom přesvědčiti. 
Cévami je zóna kryptální velice bohata, bohatší mnohem nežli obě 
předešlé zóny. Byl sice již v prvních dobách březnosti v ohledu tom malý 
rozdíl, než ten stává se nyní nápadným. Způsobeno je to jednak tím, že 
zóna retikulární značně se rozšiřuje a tím ztrácí relativně na množství cév, 
jednak v zóně kryptální právě ta vrstva mohutně bují, která již vždy hojné 
rozvětvení sítě kapillární chovala. To je vrstva subepithelialní. Snad při- 
spívá k tomu i to, že kapilláry především to jsou, které zmnožily se, tvoří 
nyní veliké sítě v septech interkryptálních. Tím je podmíněno, že i hlubší 
sítě krevní ze silnějších cév sestávající staly se mohutnějšími. Sítě tyto 
tvořeny jsou cévami, které skrze muscularis circularis přímo kolmo z meso- 
metria vzhůru postupují. Cévy ty následkem toho, že zde svalová vrstva 
zevní schází, neprobíhají zcela nic anebo jen na velice krátkou vzdálenost 
mezi dvěma vrstvama svalovýma, mezi nimiž by mohly býti při stahu 
svalstva staženy. Důsledek toho je, že celá zóna kryptální snáze a hojněji 
může býti zásobena krví nežli obě druhé zóny, jejichž cévy dlouho mezi 
dvěma rozpínavými vrstvami svalovými jdou a následkem toho vždy pod 
určitým tlakem vrstev těch se nacházejí. Tlak ten stává se za stahu sval- 
stva jistě velmi silný, hlavně v rozsahu klenby komůrky, kde zóna reticu- 
laris je uložena. — Uvedené sítě cév zóny kryptální uloženy jsou tak, že nej - 
hustší jsou ve vrstvě basální sliznice pode dnem spojující chodbičky. A to 
síť venosní je hlubší parallelní s ní síť arterielní nachází se povrchněji. 
Arterie mají zde již jen jednu souvislou vrstvu buněk svalových podobně 
změněných, jako výše bylo uvedeno, kdežto adventitie jich splynula s okolní 
tkání. Vény mají celou stěnu tak prosáklou, že sestávají jen z endo- 
thelií. Z hrubší arterielní sítě vycházejí slabší praekapillární a kapillární 
větévky, které kolmo ke dnu spojující chodbičky jdouce dělí se ve větve, 
které pod ostrými úhly ve vrstvě subseptální znovu se spojují, do sept inter- 
kryptálních vstupují a dále v četné kapilláry rozpadají. Tyto tvoří při 
basích krypt řidší, dále v septech hustší až pod epithelie vnikající síťku, 
z níž sbírají se venosní kapillary do větší venosní prostory pouze endothelem 
kryté. Tyto rozměrné kapillary venosní jdou prostředkem sept interkryp- 
tálních a vlévají se ve vrstvě basální do hustší venosní sítě. 
Po stranách dna spojující chodbičky dají se popsané hustší sítě sle- 
dovat do podobné, ale mnohem řidčí sítě cévní se slabšími cévami, ležící 
při svalstvu v onom širokém místě vrstvy basální, které mezi stěnami spo- 
jující chodbičky a zonou kompaktní leží. Tato síť má anastomotická spo- 
jení s cévami zóny kompaktní a přijímá místy větévku, která proráží vrstvu 
cirkulárního svalstva. Dle průběhu žláz, jež vycházejí ze stěn spojující 
chodbičky, patří laterální partie sítě cévní pod dnem spojující chodbičky 
uložené k stěnám spojující chodbičky a příslušnost svou též i průběhem 
větévek svých do vnitra sliznice vydávaných prokazuje. Podobně jako do 
sept interkryptálních dna, tak i do sept interkryptálních stěn spojující chod- 
VII. 
