26 
bičky vydávány jsoubasální sítí větévky, které však ve dně spojující chod- 
bičky přímo do sept interkryptálních se táhnou, kdežto ve stěnách jejích 
jdou v dlouhém nataženém průběhu paralelně se žlazami a to obyčejně mezi 
nimi a vrstvou subseptální uloženy jsouce. Při basi sept větve ty zahýbají 
do nich skoro v pravém úhlu. V septech interkryptálních stěn spojující 
chodbičky větví se pak stejně jako v septech dna. Septa interkryptální stěn 
chodbičky spojující přijímají cévy své ze sítě dna spojující chodbičky jen 
asi k ústí jejímu do komůrky. Septa interkryptální, která ve dně komůrky 
uložena jsou, jsou zásobována krví větvemi jdoucími z oné, prvně popsané 
řídcí sítě krevní, rozprostřené mezi dnem spojující chodbičky a zonou kom- 
paktní. Z uvedeného je zřejmo, že existují i mezi jednotlivými partiemi zóny 
kryptální podobné rozdíly ve výživě, jaké byly konstatovány mezi zonou 
kryptální celou a mezi zonou kompaktní se zonou retikulární. Septa inter- 
kryptální dna spojující chodbičky jsou zásobena krví, která, jak bylo právě 
popsáno, do nich přichází pomocí krátkých kolmo ke sválo vině jdoucích 
větévek. Septa interkryptální stěn spojující chodbičky dostávají krev z cév 
natažením zúžených, v nichž nad to ještě následkem skoro pravoúhlého 
zahnutí proud krve zleněn býti musí. Jsou tedy septa interkryptální dna 
spojující chodbičky lépe vyživována nežli septa interkryptální stěn jejich, 
poměr to, jehož pravděpodobné následky projevují se velmi zřejmě ve 
starších stadiích březnosti. Ve všech částech komůrkových je výživa 
jednotlivých partií sliznice tím lepší, čím bližší jsou k mesometriu. 
Epithel jak komůrky tak spojující chodbičky nedoznal příliš velkých 
změn od stadia předešlého. Proliferace a uvolňování se buněk epithelial- 
ních komůrky při trophoblastkonu ve vrcholu klenby její rozšířilo se něco 
málo laterálněji. Buňky ty však nejsou tak silně vakuolisované jako dříve. 
Je to způsobeno asi tím, že celá zóna reticularis je nyní méně oedematosní. 
Za to však častější jsou zde buňky odloupané a jádia počínající pyknosou 
degenerovati. Dále laterálně po stranách komůrky uložené buňky jsou při 
rozšiřování se komůrky prostě snížené, oploštěnější a přecházejí do epi- 
thelií vystýlajících krypty. Tyto nezměnily se od doby předešlé. 
Též dle tlouštky vrstev svalových možno usouditi o poměru, v jakém 
oba hlavní oddíly komůrky a spojující chodbička části mezikomůrkové 
účastní se na tvoření jejím. Na vrcholu klenby komůrky má vrstva zevní 
podélná svaloviny tlouštku asi 0 05 mm a vrstva cirkulární asi 0 07 mm. Srov- 
náme-li rozměry ty s rozměry vrstev uteru v době říje, tu vidíme, že svalo- 
vina je zde více než dvakrát tak ztenčena. A to ještě nebeřeme zřetele 
k tomu, že vlastně mnohem silnější by měla býti nyní, jelikož její jednotlivé 
elementy silně hypertrofují v březnosti a též se i pomnožují. Vazivová 
vrstvička, obě svalové vrstvy od sebe dělící, je tak napnuta, že dá se na- 
jiti jen tam, kde větší cévy mezi nimi probíhají. Směrem laterálním sva- 
lové vrstvy pomalu sesiluj í následkem toho, že zde roztahování komůrky 
není tak intensivní. Obě vrstvy svalové se sesilují, až při vstupu svém do 
mesometria vrstva svalová podélná měří asi 0.17 mm. Vrstva cirkulární má 
VII. 
