27 
na mesometrálním pólu asi 01 5 mm, není tedy zde tenší než v době říje 
čili hypertrofie a hyperplasie svalových vláken stačila, aby vyrovnala 
ztrátu její tloušťky následkem roztahování se pólu mesometrálního. Na 
řezech vedených komůrkovými částmi uteru parallelnč s jeho dlouhou osou 
možno konstatovati, že obě svalové vrstvy počínaje od pólu antimeso- 
metrálního komůrkové části směrem k pólu jejímu tubárnímu a vaginál- 
nímu podobně, ale silněji se ztlušťují nežli směrem mesometrálním na 
řezu příčném. Vrstva podélná při přechodu svém v část mezikomůrkovou 
uteru tvoří volný směrem vně konkavní oblouk a stává se tlustší velmi 
pravidelným pomalým postupem. Oblouk uvedený je nej hlubší na straně 
antimesometrální, protože zde komůrka nejvýše nad části mezikomůr- 
kové vyniká, a stává se laterálně pomalu menším, až při úponu meso- 
metria mizí. Vrstva cirkulární však obejímá těsně komůrku a jelikož tato 
má kulovitý povrch, odstupuje zde velmi značné od podélné svalové 
vrstvy. Vzdálenost obou vrstev těch od sebe činí asi 0’ 15 čili je asi padesát- 
kráte větší, nežli byla síla vrstvy vazivové mezi oběma vrstvama svalo- 
výma uložené za doby říje. Jelikož pak jednotlivé snopce její vrstvy cirku- 
lární svalové při pólech tubárních a vaginálních částí komůrkových jsou 
uloženy skoro tangetiálně s povrchem jich, posunují se směrem k pólům 
a nahromadují se zde tak, že vrstva svalová cirkulární, čím je bližší k ústím 
mezikomůrkových částí, tím rychleji na tlouštce přibývá. — Slizniční stěna 
komůrky jsou na podélném řezu tom stejně upraveny jako na řezu příčném 
až na to, že vrstva kompaktní nemůže býti z důvodů dříve již poznamena- 
ných vtlačována dolu, nýbrž nad ústím mezikomůrkových částí do ko- 
můrky leží a od sliznice jejích troj hrannou vrstvou buněk bledých polyedri- 
ckých je oddělena. Vrstva ta je homologieká s onou vrstvou buněk, kterou 
jsme viděli na příčných řezech ve vrstvě basální zóny kryptální mezi dnem 
spojující chodbičky a zonou kompaktní. Zóna uvedená má následkem 
toho, že od svalstva svého nebyla oddálena, žlázy skoro kolmo k sválo vině 
probíhající. Z ohraničení spojující chodbičky vidíme na středním podélném 
řezu jen dno její s kryptami kolmo k svalstvu uloženými a tedy něco 
málo radiárně se rozbíhajícími. Místo stěn jejich jsou na řezu podélném 
zastižena ústí mezikomůrkových částí různě rozdělená v menší klikaté pro- 
stúrky pomocí sept interkryptálních. — Následkem výše zmíněné úpravy 
svalových vrstev musí býti vrstva cirkulární svalová tonem vrstvy sva- 
lové podélné tažena zevně. Je spojena s podélnou vrstvou svalovou, řídkým 
vazivem a nečetnými snopci svalovými od jedné vrstvy ke druhé pro- 
bíhajícími. Následkem toho hledí vrstva svalová i přiléhající vrstvy sliz- 
nice stejným směrem vytáhnouti. Jsou tedy partie sliznice pod vrstvou 
cirkulární uložené pod menším tlakem nežli partie okolní. Jelikož partie 
ty jsou náhodou velmi poddajné — sestávají z oněch polyedrických buněk 
vrstvy basální, které leží mezi zonou kompaktní a dnem spojující chod- 
bičky, musí býti stěna mezikomůrkové části uteru, která zde do části ko- 
můrkové je vsunuta, do partií těch slizničních vchlipována, jet ona pod 
VII. 
