29 
s obtíží od tenkých vrstev vazivových. Konečně mizí. (Obr. 12.) Při jeho 
nejzazší hranici, která se přibližně kryje s okrajem dna komůrky, jsou 
buňky ty odloupány, něco zduřelejší a mají pyknotická jádra, okazujíce 
tak způsob, jakým i ostatní sousední epithelie zašly. Epithelialní povlak 
krypt má mnoho rnitos v sobě. Buňky, z nichž sestává, jsou trochu zvět- 
šeny a začínají nabývati, jak B o n n e t to vhodně srovnal, sklovitě 
mléčný vzhled. Hranice mezi nimi jsou dobře znatelné. Na vyjmutém 
pólu mesometrálním vajíčka možno konstatovati, že embryo podobně 
jako dříve embryonální štítek, zachovává tu posici vzhledem k ústí spo= 
jující chodbičky, že jeho konec distální, dříve kaudální uzel, leží asi 
v středu jeho, a hlavový konec zasahuje přes okraj ústí toho. Naléhá 
tedy ke dnu komůrky až asi do rozsahu jeho vnitřních krypt. Když pak 
při kaudálním konci embryonálního štítku počne se vytvářeti coelom, 
který pomalu celé embryo obejímá (v předu se vsunutím proamnia), tu 
amniová řasa vchlipuje se hluboko do spojující chodbičky. V rozsahu 
prvních mesoblastsomitů stýká se s řasou proamniovou, která právě 
až k okraji ústí spojující chodbičky jde. Tedy při pohledu z volné plochy 
vejce je distální konec embrya kryt choriem dosti vysoko do spojující 
chodbičky vynikajícím. Již dříve, než to při šlo k vývinu řasy amniové, 
začaly buňky j edno vrstevného embryonálního trophoblastu v malé vzdá- 
lenosti od embryonálního štítku se zvyšovati. Pochod ten začíná při di- 
stálním konci embrya a pokračuje pomalu do předu, až vytvoří se kolem 
embrya ztemnělý, nízkými zaostřenými hrbolky pokrytý, vejčitý pruh 
zvýšených buněk trophoblastického ektoblastu, který B o n n e t nazval 
u psa ,,Ektodermwulsť‘. Pruh popisovaný sahá u sysla jenom tak daleko 
laterálně, pokud možno dokázati krypty dna komůrky a hrbolky jeho jsou 
podmíněny právě tím, že blány vaječné se zde vchlipují do krypt ve svých 
zevních vrstvách (choriu) a při tom ektoblast něco se zvyšuje (obr. 13.). 
Chorion povstává právě v rozsahu uvedeného válu ektodermálního (Ekto- 
dermawulst) a proto má stejný ektodermální kryt a stejně se chová ke 
kryptám spojující chodbičky, kam se vtiskuje. Poněvadž vývin celého 
náspu ektodermálního je vázán na rozsah krypt, je velmi pravděpodobno, 
že je asi podmíněn reakcí buněk trophoblastického ektoblastu na nějaký 
sekret krypt. Krj^pty a povrchové epithelie v rozsahu jich zachované pro- 
dukují asi nějakou tekutinu, která je trophoblastickým epiblastem resorbo- 
vána. Následkem této funkce je i chemismus buněk jeho přiléhajících na 
epithel uteru změněn a ony odpovídají na to změnou tvaru. Vždy však 
jsou hranice mezi buňkami epiblastickými ektodermálního náspu zřetelné. 
Výsledky. 
1. Lumen dvourohého rohu uteru sysla není jednotné, jak F 1 e i s c h- 
m a n n udává, nýbrž již před dobou páření se, dokud rohy dělohy jsou 
ještě tenké, má tvar velkého T- Příčinou toho jsou primární řasy sliznice 
Vil. 
