20 
jež jsou zřejmě degenerovanými buňkami. Jen to lze uvésti na rozdíl 
od udání Iv o h 1 o v a, že tyto nekridy mnou pozorované obsaho- 
valy různé nepravidelné granulace (obr. 24.). 
Spory byly pozorovány zhruba ve shlucích symbiotických v ko- 
řínku, potom ony dvě spory nalezené v humusu a konečně ve starých 
kulturách. Na jednom takovém vlákně (obr. 24.) pozorovány dva kulovité 
útvary slizové, v jednom z nich ležela typická spora s jemnozrnným 
obsahem a u ni dvě buňky právě se rozdělivší ze společné mateřské, což 
zdá se býti klíčení oné spory. V druhém slizu kulovitém leží útvar po- 
dobný počátečnému stadiu gonidia, nebo snad shluk degenerovaných 
buněk, což nelze blíže určití. Důležito bylo pozorování, že spory ve slizu 
uzavřené (degenerovaná spora — 3. a 4. buňka od levého konce, obr. 24.) 
nemají exosporu, nebo mají-li (velká spora v právo), jest průhledný 
a hladký, kdežto spora dlouho persistující má exospor vytvořený, neprů- 
hledný, svraštělý. 
Gonidic byly pozorovány hlavně v první periodě rozvoje symbiosy - 
asi v lednu, a v kulturách asi za 20 — 27 dní po očkování v létě, tedy, 
když se již kultura ujala a dosti rozmohla. Jsou význačný ostře opticky 
lomivými zrny cyanophycinovými, proti nimž v kontrastu, anebo snad 
vlivem níže a výše položených zrn podobných mimo rovinu zorného pole, 
jež rozptylují paprsky světelné, zdá se veškerý ostatní prostor buněčný 
úplně černým. Podoby jsou buď cylindricky protáhlé nebo ovální, a někdy 
jsou obaleny slizem, jenž se vůbec nebarví, má vzhled hyalinní a kon- 
sistenci velice plastickou, zaujímaje od vnějšího tlaku nepravidelné podoby 
polyedrické a pod. Barví se silně kyselým fuchsinem a po formolové fixáži 
slabě tolluidinovou modří (obr. 9., 10., 21., 24?). 
Hormogonia, jak se zdá, jsou pouze jednobuněčná. V jednom případě 
bjd pozorován pohyb buňky v oblouku dosti rychle, načež pak odbočila 
v úhlu v levo přímočaře. Pro nedostatek pozorování a nemožnost získati 
materiál za obvyklých vegetativních poměrů nelze činiti nijakých závěrů. 
Pohyb v pletivu kořínku děje se hlavně prostě vzrůstem do předu. 
VI. Bakterie a hyfy hub. 
Tyto organismy mají dle mého názoru zcela podřadný význam při 
symbiose popisované. To je patrno již z toho, že jsou průvodcem teprve 
při odumírání, jak již ostatně konstatoval Pampaloni, a ne při 
rozvoji, jak tvrdí Life. Kdyby tomu tak bylo, pak mohly by zastoupiti 
řasu i v její funkci nitrifikační, již jí Life připisuje, neboť nitrifikační 
bakterie (na př. u Leguminos ) jsou, jak se zdá, vydatnější v této činnosti, 
a také mnohem nezdolnější. Kdyby chovaly se jako nitrifikační bakterie 
při inkubaci, jistě by jim příslušela i potom funkce nitrifikační, jak však 
patrno, nezastávají z funkcí těch ni jedné ni druhé, a jedná se zde o ob- 
vyklé pouze průvodce každého rozkladu, degenerace, odumírání. 
IX. 
