19 
vodné rýhy, přemůže kontrakci přívodnou ( — • přes sebe intensivnější 
stálé dráždění faradické — ) a obsah se rozleje zpět po kličce za hlučných 
šelestů. Po zpětné kontrakci ochábne střevo, překrví se a nejeví na chvíli pe- 
ristaltiky ani při silném faradickém dráždění; arterie mesenteriální jeví při 
ochábnutí kličky živou pulsaci. 
Zcela analogní zjev podaří se nám vyvolati vždy i na přívodně kličce, 
a i tu silná kontrakce vycházející z přívodně rýhy zatlačí nahromaděný 
obsah na několik cm zpět (orálně). 
Když časem na konci protažené i na konci přívodně kličky začíná 
slábnouti peristaltika, nastává dilatace, která se stane trvalou a po hodině 
zaujme kličku již v délce 6 — 8 cm. Nad místem s ochablou peristaltikou 
a s počínající dilatací udržuje se ještě nadále živá peristaltika. Ochablá 
část pří vodné kličky komunikuje při tom s kličkou protaženou a ocháblá 
distální část protažené není uzavřena proti odvodně. — ■ 
Pozoruhodno při těchto třech pokusech, že přes úplnou volnost kličky 
v brance neprotékal obsah určitou rychlostí dále, nýbrž zůstával státi před 
brankou a když se ho tu nahromadilo větší množství, začal se v oddílech 
přelévati brankou. Obsah hromadící se před brankou nejdříve v přívodné 
a pak v protažené kličce, nesetrvával v klidu, nýbrž se sem tam vlnami 
peristaltickými pohyboval, až ho konečně silná kontrakce přetlačila 
brankou. 
Obsah střevní setkával se od počátku v niveau branky s nějakou 
překážkou, ač střevo tu nebylo konstringováno. 
V čem spočívá překážka v niveau branky, když povoií občas odtok 
obsahu za silné ovšem kontrakce stěny střevní? Jest příčinou počáteční 
stagnace obsahu snad zahnutí kličky v brance, dilatace, podélné řasy, 
příčné chlopně slizniční, kompresse odvodně kličky dilatovanou přívodnou 
kličkou, tah konvexní strany na mesenteriální straně, posunutí sliznice 
v nálevko vitém konci kličky — či něco jiného? 
Lossen tvrdíval, že obsah střevní jest vskiosní; při silné peristaltice 
vzniká prý tím větší odpor třením o nerovný povrch slizniční, čímž vzniká 
vysoký tlak vnitrostřevní. Proč by měl vzniknouti tak velký tlak jen před 
průchodem kličky brankou, když tam klička nebyla ani stlačena? Či ucpaly 
branku faekalie náhle se posunuvší a přivodily tím sterkorální uskřinutí? 
Emulse oleje ricinového injikovaná do střeva byla řídká a ježto ope- 
rovaní psi byli po většině hladoví, nemohli míti v tenkém střevě rovněž ni- 
čeho kompaktního. Tkvěla snad tudíž přece příčina váznutí obsahu v říd- 
kém obsahu samém? 
Borggreve a po něm Schweninger dokázali, že klička 
protažená úzkým kruhem odměšuje ihned větší množství hlenu a mění se 
tím až v napjatý útvar kulovitý; nad to se při protažení kličky užším 
kruhem přidružuje ku hlenu secerno vánému (dle týchž autorů) záhy též 
serosní transsudát, a klička se pak ještě intensivněji dilatuje. Ani tímto 
•2* 
X. 
