20 
supponovaným způsobem nemohl však vzniknouti nepoměr mezi brankou 
a obsahem, ježto branka nebyla úzká a pak, jak jsme viděli při pokusech, 
zmnožoval se obsah v kličce přece jen pomalu, a když se ho více nahroma- 
dilo, přesunula ho peristaltická vlna dále. Peristaltika nepůsobila tu , jak 
si Roser představoval, jako zevní tlak na hrot kulovité kličky, nýbrž vy- 
rovnala difference napjetí cirkulárními kontrakcemi a obsah posunul se 
všude tam, kde bylo místo. Neměl-li obsah střevní sám o sobě vlivu na 
pochod chorobný, snad uplatňoval se tu některý z mechanismů uváděných 
druhdy při uskřinutí! 
R o s e r ů v chlopfiový mechanismus (tvoření se příčných řas) ne- 
může představovati nikdy absolutní překážky v brance pro passage, pokud 
je zachována peristaltika. Podobné ani B úschovo zahnutí neb K o- 
cherovo úhlové postavení kličky v brance nepředstavuje uzávěr střeva 
nepřekonatelný pro peristaltiku. Dilatovaná mrtvá klička uskřine se 
v brance relativně úzké při injekci tekutiny střikačkou do přívodně kličky 
i tehdy, když se hrot stříkačky zaváže do kruhu kýlního (Busch), by se tím 
vyloučil možný kompressivní účin hydrostatického tlaku v přívodném 
rameni (Lossen) na odvodně rameno uskřinuté kližky. Bylo-li však střevo 
na okamžik nadměrně roztaženo u živého zvířete, tu po chvíli, když povo- 
lily následky silného tlaku vnitrostřevního, vysokého to mechanickéno 
dráždidla, objeví se na přívodném rameni prstencovité kontrakce, zúžující 
silně lumen. Kontrakce vystupují 4—5 cm orálně, jako při dráž- 
dění střeva krystalkem sody neb faradickým proudem. Viděli jsme dále 
při pokusech, že kontrakce počíná ponejvíce uvnitř prstence svěracího, 
a obsah přívodného ramene, pod vlivem oné kontrakce, uniká poněkud 
vzhůru. Za týchž okolností počíná i v kličce uskřinuté kontrakce, která pro- 
bíhá od proximálního konce k distalnímu a odvádí obsah do odvodného 
ramene kličky. Jakmile se však obsah, hnaný peristaltikou v před, přiblíží 
k brance, odhodí ho pojednou silná vlna peristaltická zpět. Zpětná čili anti- 
peristaltická tato vlna vzniká v niveau branky a jest tak silná, že se nedá 
potlačiti ani sebe intensivnějším a houževnatějším drážděním faradickým. 
Z jakého podnětu vznikají tyto zpětné kontrakce střevní? Při poku- 
sech předběžných viděli jsme je vznikali na podráždění mechanické, che- 
mické, dráždění střeva faradickým proudem. Ježto při pokusech o mecha- 
nismu inkarceračním nebylo žádného jiného dráždidla, nežli dlouhé na- 
léhání stěny střevní na umělou branku, jest tudíž tlak umělé branky na 
stěnu střevní i zde oním mechanickým dráždidlem, jež vyvolává ony výstupné 
ti zpětné kontrakce. 
Při poněkud jen užších brankách, jest dráždění stěny střevní brankou 
kýlní dobře myslitelno a pochopitelno, ale při širších brankách zdá se býti 
výklad ten přece jen poněkud hledaným, vždyť v 16. a 17. případě byla 
klička protažená volným prstencem galalithovým po 24 hodinách beze změn. 
Na předhůzlcu tu odpovíme opět zkušenostmi získanými při pokusech, 
ale jiného druhu. 
X. 
