ROČNÍK XIX. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO II. 
Vývin uteru sysla v breznosti. Histogenesa jeho blan 
a placenty, ií. Začátky placentace. 
Napsali 
prof. Dr. OTOMAR VÓLKER a doc. Dr. ANTONÍN OSTRČIL. 
(Práce z anatom, ústavu prof. Dr. J. JANOŠÍKA.) 
(Za podpory z fondu ŠÍCHOVA.) 
(Se třemi tabulkami.) 
Předloženo Akademii dne 19. února 1910. 
I. Literatura, materiál a technika. 
V prvé práci, jednající o změnách uteru za breznosti a o histogenese 
placenty i zárodečných blan u sysla, uvedli jsme hlavní otázky, které nás 
při zpracování zvoleného thematu vedly, jakož i určili způsob, jakým 
materiál náš byl zpracován. Budeme si tedy v dalším všímati hlavně 
popisu praeparatů, které se týkají střední doby březnosti. 
II. Popis. 
1. Uterus s embryi, která mají vytvořeno asi 15 párů mesoblastsomitů. 
Komůrkové části uteru rostou nyní značně, ale zachovávají při- 
bližně kulatý tvar. Měří ve stadiu popisovaném asi 7-5 mm v průměru. 
Makroskopický vzhled mají skoro stejný jako předešlá stadia, až na to, 
že skrze klenbu komůrky prosvitají četné žlutavé, přibližně okrouhlé 
skvrny, které mají asi 0-3 — 0-5 mm v průměru. Se vzrůstem částí komůr- 
kových zvětšují se i jejich cévy. Přistupují k nim kolmo z mesometria 
a jsou již v předešlých stadiích viditelný pod podélnou vrstvou svalovou 
jako silnější, povrchnější a přímější venosní kmeny a pod nimi uložené, 
klikatě vinuté, slabší arterie. Vény spojují se méně často navzájem pod 
ostrými úhly, kdežto arterie anastomosují vespolek častěji pod úhly 
Rozpravy: Roč. XIX. Ti. II. Č. 11. 1 
XI. 
