2 
Při měřeních modulu pružnosti drátů pozorováno, že výsledky při 
různých kusech téhož druhu drátu valně se od sebe lišily, a to i při mate- 
riálu nejpečlivější výroby. Výsledky jednotlivé necharakterisují materiál, 
nýbrž jen exemplář; teprve střed z mnoha měření lze považovati zachara- 
kteristikon daného druhu drátu. Výhodnějším, než pokusy opakovati, 
jest konati je na drátech velmi značné délky (přes 20 m ) jak poprvé učinil 
p. prof. V. Iváš. Difference se při tom samočinně vyrovnají; mimo to lze 
změny délkové na drátech dlouhých jednoduše a přece přesně měřiti. 
Proto také měření Divišova konána na drátech asi 27 m dlouhých. — 
V modellárně c. k. horního závodu na Březových Horách byla nám k dis- 
posici místnost příslušné délky, jež mimo to měla i tu výhodu, že se 
v ní vůbec netopilo, a že byla velmi suchá. Na druhé straně arci 
okolnost, že měření konána mimo laboratoř, působila různé nevýhody, 
zejména nebylo lze užiti pro silné otřásání půdy zrcadlového galvano- 
metru. Také veliká délka drátů, v mechanickém ohledu tak výhodná, 
podmiňuje při měřeních odporu el. tu nevýhodu, že nelze udržovati teplotu 
zcela konstantní; okolnost tato nepadá však na váhu, probíhají-li zjevy 
pozorované v dóbě, během níž změny teploty byly dostatečně malé, než 
aby vstoupily v počet. 
Po ukončení některých pokusů předběžných byla vlastní měření pro- 
vedena na 11 drátech, z nichž bylo 8 ocelových, 1 z niklové oceli a 2 železné. 
Specifické vlastnosti drátů (průřez, pevnost v tahu, kvalita zpracováním 
podmíněná) byly u různých druhů velmi rozličné a jsou u jednotlivých 
drátů zevrubně uvedeny. Ježto tytéž druhy drátů byly častěji předmětem 
měření Divišových, byly všechny mechanické vlastnosti jejich dobře známy, 
takže bylo pracováno s materiálem dobře definovaným. Okolnost ta jest 
důležitá. 
Materiál byl vesměs výborný a co možná homogenní; drátů takových 
užívá se většinou ku pletení těžných lan pro doly. Proto vykazují také 
nosnost namnoze velmi značnou. 
Cíl mých pokusů byl trojí. Předně opakovati na materiálu vlastností 
odlišných a dobře definovaných pokusy o vztazích změn odporových ku 
změnám napjetí. Za druhé, a to bylo hlavní myšlenkou, podrobiti dráty 
opětovaným „kruhovým processům“ zatěžovacím a pátrati po vlivu jich 
na odpor. Za třetí zamýšlel jsem konati pokusy o tom, zda se specifický 
odpor drátů mění přeražením drátu (t. j. přetržením opětovanými nárazy), 
kterážto otázka má vedle fysikálního i technický význam. 
Zařízení pokusů bylo toto. Drát napjat ve směru vodorovném mezi 
dřevěným nosičem, isolovaným od země kaučukovými deskami, a velkým 
bubnem železným, otáčivým kol osy vodorovné, k délce drátů kolmé. 
Buben měl průměr 61-56 cm a otáčel se s velmi nepatrným třením (nebyl 
massivní, nýbrž práce prolamované) v jemných ložiskách, jež spočívala na 
dřevěném nosiči, od země isolovaném. Kol tohoto bubnu byl drát několi- 
Xiv. 
