ROČNÍK XIX. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 19. 
0 poloměru křivosti drah vytvořeních libovolným po- 
hybem neproměnné rovinné soustavy. 
Napsal 
Miloslav PeSžšek, 
řádný professor c. k. české vysoké školy technické v Brně. 
(Se 3 tab. a 1 obr. v textu.) 
(Předloženo dne 18. března 1910.) 
Buďte (obr. 1.) z základní čili pevná křivka, h hybná křivka, a b 
jejich společný element, a p, bq, normály v soumezných bodech p, q ko- 
tálnice k; pak jest n jakožto průsečík dvou soumezných normál středem 
křivosti v bodě p, a p n jest poloměr 9Í křivosti v bodě p. Označme z, R 
poloměry křivosti hybné a základní křivky v bodě dotyku a, q vzdálenost 
opisujícího bodu p od okamžitého středu otáčení a Čili průvodič bodu p, 
a budiž á úhel, který tento průvodič svírá s poloměrem křivosti z; ko- 
nečně označme p q = /\ k, a b = A z. 
Bodem p vedme rovnoběžku p r ku a b; pak jest trojúhelník pqr 
pravoúhlý, jenž má pravý úhel u q a úhel a u p] jest tedy 
p r = 
A k 
cos a 
Poněvadž jest p v || a b, následuje: [\p v Tt^abn, a tudíž: 
pr:ab = pn:a7t, aneb: ^ ^ : A z = 9^ : (9í — @), 
cos a 
čili: 
A k . 
A z 
: cos a — 9Í : (9ř ■ — ^) . 
Jak známo, jest: 
A k R±r 
A Z R • r * 1 
b Kotálení jest vlastně otáčení okolo okamžitého středu otáčení o úhel 
A cpz rh A <Pi> při Čemž značí A <p 1 , A <P 2 kontingenční úhly hybné a pevné křivky 
Rozpravy roč. XIX. ťř. II. čís. 19. ] 
XIX. 
