Dosazením této hodnoty obdržíme: 
m m 
o) = 
R -4- r 
Rr Q 
: cos a. 
Z této úměry plynou hodnoty: 
R r 
9í 
R 
ÍH -q = 
R 
cos a 
R r 
cos a 
R 
cos a 
R -+- r (j 
Je-li p v nekonečnu, jest q = co, a tedy též 9i = oo; 9í — q má 
však konečnou hodnotu: 
?»—(> = 
Rr 
R -+- r 
cos a 
Středy křivosti %, jež přísluší bodům p nekonečně vzdáleným, na- 
plňují tedy kružnici J, jež se dotýká v bodě a křivek z a Iv, průměr d 
této kružnice má hodnotu: 
d = 
R 
R + r y 
Má-li zapadnouti n do nekonečna, jest 3í = oo, čemuž hoví rovnice: 
Rr 
R 
cos cc. 
Body p, jejichž středy křivosti n jsou v nekonečnu, naplňují tedy 
kružnici /, jež se dotýká hybné i pevné křivky v bodě a a jest shodná s kruž- 
nicí I. Kružnice I, J slují kružnice D e 1 a H i r e-ovy, neb též B r e s s e- 
ovy. Kružnice 1 jest místem středů křivosti drah opsaných body v ne- 
konečnu a sluje kružnice vratu. Kružnice / jest místem bodů, jejichž dráhy 
mají střed křivosti v nekonečnu a sluje kružnice obratu. Obě kružnice jsou 
v bodě dotyku, a znaménka se vztahují ku kotálení na vnějším neb vnitřním 
obvodě základní křivky; jest tedy: 
= q (A qPaiA^i)- 
Dle výměru křivosti jest: 
tudíž 
A z = R A <p 2 = v A Vů 
Q 
A z . AO 
r ± R / 
aneb: 
Ak 
Az 
R±r 
R r 
?• 
2 ) Srovnej : Bresse, Mémoire sur un théorěme nouveau concernant les mouve- 
ments plans. Journal do l’École polytechnique. Paris, tome XX (1853), p. 99. 
XIX. 
