19 
při čemž jest a o = o a', jí o — o ji'- Rovnoběžky body a ji ku ramenům 
ap, b p se protínají v diametrálném bodě v kružnice vratu. Souměrný 
bod q bodu v vzhledem ku o jest diametrálný bod kružnice obratu. Bod v 
opíše nekonečně malý oblouk kružnice a ji v, bod p x element kruhové 
konchoidy a p element transformované křivky. Středy křivosti těchto 
drah se sestrojí jako v předešlém případě. Ramena úhlu a v ji zůstávají 
stále kolmá k evolutám křivek A B. Body kružnice obratu opisují křivky, 
jež mají v těchto bodech body obratu. Každá s daným úhlem spojená 
přímka obaluje křivku, jejíž bod dotyku d jest pata kolmice spuštěné s o 
dané přímce; střed křivosti d této obálky jest průsečík normály od s kruž- 
nicí vratu. 
4. Pohyb úpatnicový. Pravý úhel bpa pohybuje se tak, (obr. 23.) 
aby jedno rameno procházelo stále bodem b a druhé rameno obalovalo 
křivku A. Budiž a bod dotyku na A a a příslušný střed křivosti obálky; 
o budiž pól otáčení. Kružnice vratu jest určena body boa, kružnice obratu 
body o b' a', při čemž jest b o = o b', a o = o a'. Bod p opisuje úpatnici 
dané křivky vzhledem ku pólu b, body ramene bp opisují konchoidy této 
úpatnice, body ramene pa transformované úpatnice a každý jiný bod 
transformované konchoidy této úpatnice. Střed křivosti dráhy bodu p se 
určí následovně. Budiž r průsečík normály po s kružnicí obratu, na prů- 
měru pr opíšeme kružnici, poloměrem po opíšeme též kružnici; jejich 
chordála prochází středem křivosti %. Též můžeme užiti methodu rovno- 
běžek. 18 ) 
Střed křivosti konchoidy, kterou opisuje bod okamžitě se stotožňu- 
jící s b, jest půlící bod ji úsečky b o • Střed křivosti dráhy bodu a obdržíme, 
sestroj írne-li na průměru a a kružnici, poloměrem a o kružnici; jejich 
chordála prochází středem křivosti a". Libovolný s úhlem bpa spojený 
bod x opíše dráhu, jejíž střed křivosti | se sestrojí rovněž tak, jako při 
bodu p. 
Pohybuje-li se naopak pravý úhel tak, aby jedno rameno procházelo 
stále bodem b a vrchol p opisoval danou křivku, obaluje druhé rameno 
křivku, jejíž středy křivosti lze snadně určití. Budiž to provedeno na 
následujících příkladech. 
5. Parabola jakožto obálka. Pohybuje-li se pravý úhel fv a tak (obr. 24.), 
aby jedno rameno procházelo bodem / a vrchol v opisoval přímku V, 
obaluje druhé rameno parabolu, jejíž ohnisko jest / a vrcholová tečna V. 
Budiž o pól otáčení. Bod / náleží kružnici vratu a tedy bod f' kružnici 
obratn, při čemž jest / o = o f' . Střed křivosti dráhy bodu v jest v ne- 
konečnu, tedy náleží bod v kružnici obratu a v' kružnici vratu, při čemž 
jest v o == o v' . Pata a kolmice o a ku druhému rameni pravého úhlu 
jest bod dotyku paraboly, a o jest normála paraboly a její průsečík a 
18 ) Srovnej též konstrukci Emila Weyra v Sitzber. d. Akad. d. Wiss. 
Wien 1869, B. 59, Abt. III, p. 169. 
XIX. 
2* 
