20 
s kružnicí vratu jest s‘řed křivosti paraboly. Každý bod ramene fv opíše 
konchoidu přímky, každý bod ramene v a transformovanou konchoidu. 
Střed křivosti dráhy bodu a obdržíme následovně. Na průměru a a se- 
strojíme kružnici a poloměrem a o taktéž kružnici; jejich chordála pro- 
chází středem křivosti u"\ aneb též methodou rovnoběžek. Bod / opíše 
dráhu, jejíž střed křivosti jest půlící bod (p úsečky f o. Libovolný s úhlem 
f v a spojený bod p opíše dráhu, jejíž střed křivosti se sestrojí rovněž tak 
jako pro bod a, bud pomocí chordály neb tečny, neb methodou rovnoběžek. 
6. Hyperbola jako obálka. Pohybuje-li se pravý úhel tak (obr. 25.), 
aby vrchol v opisoval kružnici a jedno rameno procházelo bodem / vně 
kružnice této, obaluje druhé rameno hyperbolu, jejíž ohnisko jest /; daná 
kružnice jest opsána na její reálné ose jakožto průměru. Budiž o pól otáčení, 
/ náleží kružnici vratu a f' kružnici obratu, při čemž jest / o = o f' . Střed 
křivosti dráhy bodu v jest w. Užijme ku vyhledání bodu r kružnice obratu 
methodu rovnoběžek. Body o a ca veďme rovnoběžky, bodem v příčku, 
jež protíná tyto rovnoběžky v bodech x a y; ku spojnici o y veďme rovno- 
běžku x r, jenž náleží kružnici obratu a tedy bod r' kružnici vratu, při 
čemž jest ro = o v'.. Pata a kolmice o a na druhé rameno jest bod do- 
tyku a dále jest o a normála hyperboly, její průsečík a s kružnicí vratu 
jest střed křivosti hyperboly. Budiž r průsečík normály o a s kružnicí 
obra u, sestrojme na průměru at kružnici a poloměrem a o kružnici; 
chordála obou kružnic prochází středem křivosti a" dráhy bodu a. Též 
můžeme užiti methody rovnoběžek. Bod / opíše dráhu, jejíž střed křivosti y 
jest půlící bod úsečky /o. Body ramene fv opisují konchoidy kružnice, 
body ramene v a transformované křivky, rovněž tak libovolný s úhlem 
spojený bod p, jehož střed křivosti n obdržíme rovněž tak, jako pro a. 
7. Ellipsa jako obálka. Pohybuje-li se pravý úhel tak (obr. 26.), 
aby vrchol opisoval kružnici a jedno rameno procházelo bodem / uvnitř 
kružnice, obaluje druhé rameno ellipsu, jejíž ohnisko jest /; daná kružnice 
jest opsána na velké ose ellipsy jakožto průměru. Budiž o pól otáčení, 
pata a kolmice o a ku druhému rameni jest bod dotyku ellipsy, o a jest 
normála ellipsy. Bod / náleží kružnici vratu, tedy f' kružnici obratu, při 
čemž jest / o = o f' ■ Střed křivosti dráhy v jest at. Opišme na průměru v a 
kružnici a poloměrem v o kružnici; jejich chordála prochází bodem r, 
jenž náleží kružnici obratu a tedy r' kružnici vratu, při čemž jest r o = o / . 
Též můžeme užiti methody rovnoběžek. Průsečík a normály oas kružnicí 
vratu jest střed křivosti ellipsy. Budiž x průsečík normály oas kružnicí 
obratu. Poloměrem a o opišme kružnici a protněme ji kolmicí vztýčenou 
v r v bodě m\ tečna v bodě m protíná a o ve středu křivosti a' bodu a. 
Střed křivosti dráhy bodu / jest půlící bod <p úsečky o f. Body ramene / v 
opisují kruhové konchoidy, body ramene v a a vůbec každý s úhlem 
spojený bod p transformované konchoidy. Střed křivosti dráhy libovolného 
bodu p se sestrojí rovněž tak, jako při a. Z příkladů 5, 6, 7 jest patrno: 
Opisuj e-li vrchol pravého úhlu libovolnou křivku, jejíž středy křivosti 
XIX. 
