22 
křivosti dráhy bodu p obdržíme následovně. Opíšeme na průměru p r 
kružnici, při čemž jest x průsečík normály po s kružnicí obratu, a polo- 
měrem p o opíšeme taktéž kružnici; jejich chordála prochází středem 
křivosti jr. 19 ) Střed křivosti dráhy bodu a obdržíme, opíšeme-li na prů- 
měru a a' kružnici a protneme ji kružnicí o poloměru a o; chordála obou 
kružnic prochází středem křivosti a a tento jest patrně půlící bod úsečky a o- 
Bod a opisuje tedy konchoidu, jež jest homothetická ku základně kotálení 
a sice v poměru 1:2. Každý s přímkou a b spojený bod x opisuje trans- 
formovanou konchoidu, jejíž střed křivosti £ vyhledáme, jako pro p. 
Každá s přímkou a b pevně spojená přímka P obaluje křivku, jejíž bod 
dotyku d jest pata kolmice spuštěné z bodu o, a jejíž střed křivosti d jest 
průsečík normály do s kružnicí vratu. Místo methody tečny neb chordály 
mohli jsme užiti methody rovnoběžek. 
11. Pohyb ojnicový. Pohybuje-li se konstantní úsečka tak (obr. 30.), 
aby body a b opisovaly dané kružnice, jejichž středy jsou a, (i, pak jest 
průsečík přímek a a, b (3 pól otáčení o. V bodě a vztyčme kolmici ku a o 
a protněme jí kružnici o poloměru a o v bodě m\ tečna v bodě m protíná a o 
v bodě r, jenž náleží kružnici obratu a / náleží tedy kružnici vratu, je-li 
r o — o / . Sestrojme rovněž tak x na přímce ob a bod x' tak, aby r o = o ť. 
Kružnice obratu jest určena body o r x, kružnice vratu body o r' ť ■ 
Libovolný bod p přímky a b, aneb vůbec bod s přímkou spojený, opíše 
dráhu, jejíž normála jest p o . Budiž q průsečík normály po s kružnicí 
obratu, opišme na průměru p q kružnici a poloměrem p o kružnici; 
jejich chordála prochází středem křivosti jr. 20 ) Přímka ab obaluje křivku, 
jejíž bod dotyku d jest pata kolmice spuštěné z bodu o na a b. Průsečík ó 
této kolmice s kružnicí vratu jest střed křivosti této obálky. Též mohli 
jsme užiti methody rovnoběžek. 
Tato konstrukce se může zjednodušiti následujícím způsobem (obr. ne- 
proveden). Místo libovolných rovnoběžek vedme a ji a bodem o rovnoběžku; 
místo libovolných příček veďme příčku a b, jež protíná tyto rovnoběžky 
v bodech x y\ ku spojnici y o vedme bodem x rovnoběžku, pak jsou její 
průsečíky s normálami a a, b ji body kružnice obratu a a f>. 21 ) Kružnici 
obratu určenou body o n b netřeba rýsovati; vztyčme v bodech a b kolmice 
k normálám a o, b o; tyto kolmice se protínají v pólu obratu q. Z bodu q 
spusťme kolmici na normálu bodu c; pata m této kolmice jest na kružnici 
obratu. Budem o vedme rovnoběžku ku m q a bodem c příčku, jež pro- 
tíná tyto rovnoběžky v bodech |, rj. Ku spojnici vedme bodem i] 
rovnoběžku, jež pro íná normálu co ve středu křivosti y. 
Tato zjednodušená konstrukce, jež má v první části jistou podobnost 
s konstrukcí Bobillierovou, má však tu nevýhodu, že jednotlivé 
19 ) Srovnej: Bresse, p. 100. 
20 ) Srovnej: Bresse, p. 101. 
21 ) Srovnej: Grubler: Zur Konstruktion der Wendepunkte. Zeitschrift 
f. Math. u. Physik 1884, B. 29, p. 311. 
XIX. 
