23 
3 2. 
body mohou zapadnouti mimo nákresnu, kdežto při libovolně zvolených 
rovnoběžkách můžeme jednotlivé konstruktivné body obdržeti ve vý- 
hodnější poloze. 
Z této pozměněné konstrukce rovnoběžkové lze snadno odvoditi 
známou konstrukci Bobillierovu, jak seznáme z následující úvahy: 
Budtež (obr. 32.) a, b 
opisující body, o pól otáčení, 
a o, b o normály, J kružnice 
obratu, ň 6 průsečíky normál 
s kružnicí /, a T budiž tečna 
v pólu otáčení Veďme bodem o 
rovnoběžku ou ku ab a veďme 
spojnici a b, jež protíná a 6, 
ou v bodech xy\ veďme dále 
ku spojnici x o rovnoběžku 
bodem y, pak prochází tato p 
rovnoběžka středy křivosti «, 
ji drah opsaných body a, b. 
Měníme-li a, b na normá- 
lách a o, b o libovolně, zů- 
stávají přímky a 6 a o y = o u 
nezměněné; spojnice ab, a ji 
se tedy protínají na pevné ose 
o u 22 ) Tato osa o u má takovou 
polohu, že <ě.hou = aoT, 
aneb též: <C 6 oT = a o u, poněvadž jest < 6 oT= b o o a<ao» = l>ao. 
Budiž c o další normála, pak obdržíme osu kollineace o v příslušnou 
normálám a o, co, učiníme-li <žhou = cov = aoT. Spojnice ac 
protínejž osu o v v bodě v; pak jest na spojnici v a střed křivosti y. 
Máme tedy jako výsledek Bobillierovu konstrukci: 23 ) 
Jsou-li dány opisující body a, b a příslušné středy křivosti a, ji, pro- 
tínají se spojnice a b, a jí v bode u, pak jest o u osa, jež svírá s normálou b o 
úhel i Přenesouce tento úhel ty od normály c o v témže směru, obdržíme 
osu o v. Spojnice a c protíná osu o v v bodě v, a spojnice v a protíná 
normálu c o ve středu křivosti y. 
12. Pohyb klikový. Konstantní úsečka a b (obr. 31.) se pohybuje 
tak, že bod a opisuje přímku A a bod b kružnici B o středu ji . Kolmice 
v bodě a ku A a poloměr b ji se protínají v pólu otáčení o. Střed křivosti 
22 ) Schoenfliess nazývá tuto přímku osu kollineace příslušnou k nor- 
málám ao, bo; viz: Geometrie der Bewegung p. 28. Srovnej též Aronhold: Grund- 
zůge der kinematischen Geometrie p. 147 in Verhandlungen des Vereines zur Be- 
fórderung des Gewerbefleisses in Preussen. Berlin 1872, Jahrgang LI. 
23 ) Viz: Bobillier: Cours de Géométrie, édit, XIV. Paris 1870 p. 232. 
Prvotně v pojednání: Lois géométriques du Mouvement. 
XIX. 
