5 
že inserce plodnice není umístěna právě dle popsaného způsobu, pak není 
aspoň od míst těch daleko. Případy ty jsou celkem řídké. 
Na místě, kde má povstati plodnice, nastává pod kůrou zmnožení 
vláken houbových dřeni náležejících, jež vede k tomu, že vrstva korová 
je protržena, a vlákna houbová vyniknou ven ze sklerotia. U T. variabilis 
jeví se nám vrchol plodnice sotva x j i mm v průměru, tvaru je kuželovitého, 
leč již po dalších 2 dnech možno se měřením přesvědčiti, že jí na tlouštce 
přibylo značně; od té doby tloustne stopka plodnice jen zcela nepatrně. 
Po vyražení nad sklerotium oddělí se velmi četná vlákna houbová od 
ostatních a rostou isolovaně tvoříce chumáč, jenž je právě na basi plod- 
nice kolem ní rozprostřen. Je-li jen poněkud vlhká athmosféra, v níž 
klíčení sklerotií se děje, vydrží chloupky ty dosti dlouho na živu. Na plod- 
nici samotné vytvoří se značné množství chloupků zcela krátkých, které 
však záhy zajdou a celá stopka plodní je lysá. V další době vzrůstu plod- 
nice počne se její původní barva sněhově bílá měniti ve špinavě-bílou, až 
konečně přejde do hnědá a jen nejmladší části jsori světleji zbarveny. 
Byla-li náhodou nádoba s klíčícími sklerotiemi od začátku ve tmě, děje 
se změna barvy velmi poznenáhlu a také nedospěje té intensity jako na 
světle. Také rychlost změny je ve tmě daleko menší, ano velmi často je 
změna ta tak nepatrná, že je ji sotva znáti. 
T. gyrans má základ plodnice o něco tlustší (až přes y 2 mm) než 
předcházející; na bási je pokryta chuchvalcem hyf houbových, které 
však záhy zmizejí. Celá plodnice jest ve své délce jen velmi řídce poseta 
chloupky sotva znatelnými, jež velmi brzo se ztrácejí, takže je pak lysá. 
Na starších částech její vyrůstají již lupou znatelné hrbolky, které vy- 
trvávají po celou dobu vzrůstu. Barva stopky celé je hnědá, také nej- 
mladší partie jsou do hnědá zbarveny, takže druh tento od předcházejícího 
velmi lehce rozeznati možno. 
T. complanata má základ plodnice sotva y 2 mm v průměru, na 
celém svém povrchu je poseta hrbolky zcela malými a v mladém stadiu 
úplně krátkými, řídkými chloupky. Zbarvení je ještě o něco tmavější 
než u T. gyrans. 
Když dospěly plodnice jistého stadia vývoje, nastane vytváření 
výtrusorodné části. Začátek pochodu toho je tím znatelný, že konec plod- 
nice počne tloustnouti. U T. variabilis měří délka výtrusorodné části 1 až 
1 y 2 cm a tlouštka někdy i přes 1 1 / i mm, u T. gyrans je část ta asi 1 y>cm 
dlouhá a 3 / 4 mm tlustá. Celkový vzrůst plodnice od počátku až do doby 
zralosti výtrusů je poměrně velmi rychlý, neboť během 14 — 21 dnů může 
se celý pochod odbýti. Křivka vzrůstu celkového je vždy jednovrcholová. 
Jak již podotknuto, má na vzrůst plodnice veliký vliv světlo. Kdy- 
bychom nechali jednu z nádob se sklerotiemi právě klíčícími ve tmě, jinou 
pak vystavili na světlo, počnou se brzy jeviti rozdíly. Především jest to 
rozdíl délek plodnice, což platí pro všechny tři druhy Typhuly. Plodnice ve 
tmě jsou daleko větší nežli na světle; zato tlouštka plodnic vyrostlých na 
XXII. 
