9 
místa regenerace se skoro žádné chloupky neobjevují, anebo jich množství 
a velikost’ jsou docela nepatrné. 
Prohlédněme si místo regenerace podrobněji! Jak již podotknuto, 
byly-li operovány plodnice ve starší části, sedí nová stopečka na řezné 
ploše mnohem menší základnou než je řezná plocha sama. U mladých, 
partií plodnice se to často nepřihází. Příčina spočívá v tom, že v prvém 
případě regenerace zúčastnily se pouze hyfy střední (dřeňové) , část korová 
je regenerace neschopna. Kdybychom zkoumali stopky takové mikrosko- 
picky, seznali bychom, že přes to mnohdy jsou buňky korové ještě živé 
a mají dosti plasmy. 
Postup vzrůstu jakož tvar hrbolku hyfového shoduje se úplně s údaji, 
které podává Kohle r. 1 ) Pozoroval, že u Agaricus campestris, v době, 
kdy právě počínaly differencovati klobouk a třeň, byl-li jim klobouk 
odříznut, po 3 — 4 dnech se řezná plocha třené pokryla bílým povlakem, 
jenž sestával z houbových hyf. Nejvíce rostly hyfy ty ve středu řezné 
plochy, čím dále k periferii byl jich vzrůst menší, až konečně blíže periferie 
zmizel docela. Dle jeho údajů pokrýval hyfový chumáček asi % průměru 
řezné plochy třeně. B r e f e 1 d 2 ) pozoroval, že hyfový chumáček u Copri- 
nus stercorarius tvoří se zcela podobně na třeni dekapitované, a že na vy- 
tváření jeho účastní se pouze buňky ve středu ležící. Jemu podařilo se 
v některých případech vypěstit i novou plodnici. Iv o h 1 e r 3 ) seznal, že 
u kousků Xylaria arbuscula asi 3 mm dlouhých po 2 dnech na obou řezných 
plochách se vytvoří výrostky hyfové, a že vzrůstu toho účastní se pouze 
bílé hyfy dřeňové, kdežto hněděžluté buňky korové se při tom zachovávají 
docela passivně. 
Vzrostlý nový vrchol plodnice všech 3 druhů Typhuly diferencuje 
velmi záhy buňky v dřeňové a korové. To děje se i v tom případě, kdy 
na regeneraci se účastnily buňky pouze dřeni náležející. Kterak bývá 
původní vrstva korová odtržena, jest nejlépe tehdy znáti, nastalo-li před 
regenerací aspoň slabé stloustnutí Částí plodnice pod řeznou plochou. 
Je nutno zmíniti se ještě o případu regenerace, který jsem řidčeji 
pozoroval, že se totiž čásť buněk hyfových nej vnitřnějších, dřeni nále- 
žících na regeneraci vůbec neúčastnila. Tím vzniká bud ve středu rege- 
nerátu na jeho bási dutina anebo je místo toto zabráno vlákny sousedními, 
která v místě nad částěmi regenerace se neúčastnivšími se k sobě přiložila. 
Obraz 3. znázorňuje právě podobný případ, kde regenerace provedena 
byla buňkami vláken houbových ležících mezi středními buňkami dřeňo- 
vými a kúrou. Konečně někdy se objeví i případ, že při regeneraci nej- 
b Kóhler Paul, Beitráge zur Kenntnis der Reproduktions- und Regene- 
rationsvorgánge bei Pilzen und der Bedingungen des Absterbens myzelialer Zellen 
von Aspergillus niger, Flora, 1907, Bd. 97. Strana 236. 
2 ) Brefeld Oscar, Botanische Untersuchungen uber bcnimmelpilze, 
III. Heft, S. 210. Leipzig 1877. 
3 ) Kóhler, 1. c. pag. 240. 
XXII. 
