12 
nerace a část’ regenerací vzniklá se podstatně neliší od způsobu popsaného. 
Regenerát je však tenší, zvláště dějí-li se pokusy ty ve tmě. Velmi často 
se stalo, že na plodnici, která byla po druhé seřezána, na leckterém místě 
původní plodnice vyrostla vedlejší plodnice, kdežto na řezné ploše k rege- 
neraci vůbec nedošlo. 
U T. gyrans a T. complanata regenerují plodnice často i též po druhé 
operaci, při čemž doba, jíž je k druhé regeneraci zapotřebí, trvá poměrně 
déle než u druhu předcházejícího. Rozvětvení plodnice původní nenastalo 
ani v tom případě, když plodnice již neregenerovala. Za to místo toho 
vyrostl jeden nebo více základů plodnic nových na sklerotiu samotném. 
Při dalším vzrůstu regenerací vzniklý 
vrchol plodnice spíše či později se vždy 
o něco stenčí (obr. 5.), zpočátku roste rychle 
do délky, až po jakési době vzrůst ten úplně 
zastaví; tou dobou vytvoří se na konci jejím 
výtrusorodná část, která u individuí na 
světle rostoucích od T. var. nese výtrusy 
tvarem, barvou a velikostí od normálních 
se nelišící. U T. gyrans dospěla sice plod- 
nice k vytváření výtrusorodné části, ale 
k vytvoření výtrusů nedospěla, T. compla- 
nata nezaložila výtrusorodné části vůbec. 
V takových případech, kde není plod- 
nice od druhu T. variabilis schopna re- 
generace, ať již z příčin jakýchkoliv, dopo- 
může si k vytvoření plodnice nové cestou 
jinou. Dekapitovaná plodnice tu zůstane 
několik dnů ve formě nezměněné, až ko- 
O b r. 5. Regenerací hyf dřeňo- „ v . , , . . . , 
, . ... , , , , . , necne poiednou obievi se pod vrcholem 
vých vzniklý vrchol plodnice od ť •' ■' r 
T. variabilis (plodnice původní na jejím povrchu v místě, jež nebylo nijak 
v obrazci vynechána). před tím vyznačeno, malý hrbolek z prvu 
sotva znatelný barvy bílé, který se zvět- 
šuje, až posléze vrstva korová je ním roztržena. Touto trhlinou vy- 
růstá malá poboční plodnice ven a následkem zvětšování objemu 
rozšiřuje otvor v kůře stále více. Původ plodnice té je v hyfách 
dřeňových, které v místě tom jsou ještě vzrůstu schopny. Vrstva ko- 
rová je při vzrůstu tom úplně passivní (obr. 6.). Velmi dobře možno 
se o tom přesvědčiti na praeparatu zhotoveném tak, že původní 
plodnice je přeříznuta příčně, vedlejší (nová) podélně (obr. 7.). Ve 
všech případech spočívá původ plodnice té ve dřeni; na leckterém 
místě pod korou nastane zmnožení dřeňových vláken, to pokračuje 
tak daleko, že nad místem tím je pak kůra roztržena. Docela ob- 
dobný způsob reprodukce pozoroval K o h 1 e r 1 ) na Xylaria, když 
J ) Kóhler, 1. c. pag. 241. 
XXII. 
