15 
volanými poraněním. Podobný zjev pozoroval též Brefeld (pag. 69.) 
ve svých pokusech s Coprinus stercorarius. 
Jak zřejmo, mají Typhuly několikerou možnost hraditi vrchol plod- 
nice. Až do jakési doby děje se tak regenerací bud úplnou neb částečnou, 
později u T.variabilis může se tostáti, vytvořením vedlejší plodnice, která 
se postaví do směru plodnice hlavní a zaujme její funkci. Když není schopna 
plodnice regenerace vůbec, vytváří se nové plodnice na témže sklerotiu. 
Různé způsoby regenerace vrcholu plodnic jsou analogické s regene- 
rací u kořenů. Byl-li těmto odříznut vrchol v nepatrné vzdálenosti od 
veg. bodu dostavuje se regenerace úplná, t. j. všecky buňky celé řezné 
plochy účastní se na vytváření nového vrcholu. Byl-li řez veden v části 
vzdálenější od veg. bodu kořenového, nastane regenerace t. zv. částečná, 
na níž se účastní pouze vrstvy buněčné k perikambiu píilehající. Regene- 
race úplná i částečná jsou vlastně t. zv. restitucí, neboť se při nich odříz- 
nutá čásť rostlinného těla nahrazuje zcela v té podobě, jaké byla čásť od- 
ňatá a také se regenerace dostavuje namístě poranění. Odřizneme-li ještě 
větší čásť kořenového vrcholku, nedostaví se restituce, nýbrž reprodukce, 
t. j. objeví se kořeny postranní, z nichž jeden nahradí odříznutý vrchol. 
Ku konci chci se ještě zmíniti krátce o geotropických a heliotropických 
vlastnostech normálních (původních) i nově vytvořených plodnic u všech 
3 druhů hub jmenovaných. Plodnice ode všech upotřebených k pokusům 
druhů Typhul jsou za normálních okolností negativně geotropickými. 
Ze začátku vzrůstu jich ze sklerotia zdá se, že rostou ve směru libovolném, 
ale již při délce asi cm je jejich vertikální směr patrný. Kdybychom 
upevnili plodnice různě dlouhé a různě staré v různých polohách, seznali 
bychom, že ve všech případech, pokud jsou reakce vůbec schopny, na- 
stane pochod vzpřímování se do polohy vertikální. Doba zakřivení je 
nestejná. Čím je individuum starší, tím je doba delší a později nenastává 
reakce vůbec. Nejvhodnějším materiálem k experimentování jsou rost- 
linky zdélí asi 1% cm. Stává se, že poloha, do níž jsme položili plodnici, 
se po celé 2 dny nemění, teprve následujícího dne počínají se jevili začátky 
pohybu geotropického. Během dalších 2 dnů může býti vertikální polohy 
dosaženo. Byla-li rostlinka v poloze inversní, je dosaženo vertikální po- 
lohy asi 7. dnem. Jest pochopitelno, že doba ta může býti změněna do 
značné míry, na př. vzpřímování plodnice nastává již druhým dnem a pod. 
Nejlépe rozdíly ty vyniknou, když několik stejně starých a stejně dlouhých 
plodnic upevníme v téže poloze na př. vodorovné. Objeví se tu, že začátek 
reakce je nestejný, a doba k dosažení polohy svismé taktéž nestejná. Pře- 
knvení přes vertikální směr je tu velmi časté zvláště u mladších exemplářů. 1 ) 
Kdybychom týž pokus provedli s plodnicemi, jimž byla všem stejná čásť 
vrcholku odňata, bude výsledek nejen co do doby, nýbrž i co do způ- 
sobu nestejný. U některých exemplářů byl třetím dnem pohyb z polohy 
b Teplota sklepa, kde pokusy tyto byly prováděny a pro něž údaje hoření 
platí, byla 1 2 1 / a ° C. 
XXII. 
