ROCNlK XIX. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 23. 
Dělení jader u Cladophora glomerata. 
Napsal Dr. Bohumil Němec v Praze. 
S jednou tabulkou obrazů. 
(Práce z ústavu pro fysiologii rostlin c. k. české university.) 
(Předloženo dne 29. dubna 1910.) 
Vegetativní buňky rodu Cladophora jsou mnchojaderné, rej divé vý- 
trusy však i gamety řasy této jsou jednojaderné. Při klíčení dělí se hojně 
jádra, buňky však mnohem vzácněji a tak vznikají mnohojaderné buňky. 
Dělení jaderná se v nich dějí beze všeho vztahu k dělení buněčnému. Za 
to lze stanovití vztahy k velikosti buněk, vlastně tedy ke vzrůstu jich. 
Jádra jsou v cytoplasmě velmi stejnoměrně rozložena, vzdálenosti mezi 
nimi jsou ve vrcholových buňkách menší, než v buňkách starších. Roste-li 
buňka, zvětšuje se vzdálenost mezi jádry a nemá-li překročiti meze sta- 
novené pravděpodobně schopností jader do určité vzdálenosti ovládati 
cytoplasmu, musí se jádra zmnožovati. 
Zmnožování to děje se karyokinesou v celku typickou. Pozoruhodno 
však je, že se jádra dělí nikoli všecka v celé buňce stejnoměrně nebo 
v určitém zákonitém postupu, nýbrž zdánlivě zcela nepravidelně. Dělící 
figury jsou zcela nepravidelně rozloženy v buňce a mezi klidnými jádry 
shledati možno všecka možná stadia karyokinesy. To je zjev pozoruhodný, 
neboť u četných jiných rostlin se ve více jaderných buňkách jádra dělí 
přesně stejnoměrně a současně anebo se dělení pravidelně v buňce šíří 
od určitého místa, kde se nejprve objevilo. 
Již u některých Myxomycet se před vytvářením plodů všecka jádra 
mohou současně, simultáně děliti, tolikéž u Phycomycet v oogoniích. 
V ascích i basidiích jádra tolikéž stejnoměrně, současně se dělí, totéž 
platí také pro počtveřování jader ve výtrusných a pylových mateřských 
buňkách mechů a rostlin cévnatých. V embryonálním vaku tolikéž dělí 
se jádra současně. V endospermu, pokud tvoří jednotnou nerozrýhovanou 
hmotu plasmatickou, počíná dělení jaderné u konce mikropylárního nebo 
Rozpravy: Roí. XIX. Tř. II. Čís. 23. 
XXIII. 
1 
