ROČNÍK XIX. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 25. 
Okolí České Kubice. 
Studie geologická. 
(S deseti obrázky v textu.) 
Rudolf Sokol, 
c. k. professor II. české státní reálky v Plzni. 
Předloženo dne 12. dubna 1910. 
V době, kdy publikacemi prof. dra W. B e r g t a 2 ) amfibolické 
horniny na východ a jihovýchod Českého lesa staly se předmětem vě- 
deckého zájmu, zkoumal jsem podrobně malou část ohromné té oblasti, 
nej bližší okolí České Kubice, jsa přesvědčen, že i takto mnoho získati 
lze pro porozumění celku. Za účinnou podporu ve výzkumu petrografickém 
vzdávám díky p. p. Ph. Dr. Aug. Ondřejovi a vrch. pošt. kontroloru 
J. Tauerovi. 
Co krajinu nejvíc vyznačuje, je předěl vodní, na němž obec Česká 
Kubice jest vystavěna (obr. 1. a 2.) a s něhož trojím údolím se oblast 
odvodňuje, Babylonským k severu, Folmavským a Plassendorfským 
k jihu. Předěl českokubický (500 — 540 m n. m.) má tvar plochého podko- 
vovitého hřbetu od z. k v. se táhnoucího, na z. stoupajícího, na v. klesa- 
jícího a ve dvě ramena se dělícího, mezi nimiž pramení potok Plassendorfský 
nesoucí vody do Bavor. Severní rameno sklání se spěšně k vrstevnici 500 m, 
kdežto rameno jižní vysílá výběžek Březnici (Spitzberg, Birkenberg spec. 
mapy) na jih až přes hranici zemskou, dosahuje v něm výšky nadmořské 
595 m a končí brzo potom v Bavořích jako Hoher Dieberg (639 m n. m.). 
Výběžek ten odděluje údolí Plassendorfské od Folmavského. Na z. předělu 
vystupuje půda vrchem Skálou (593 m n. m.), na v. vrchem Spáleným 
(Brennteberg sp. mapy 667 m n. m.). Na s. sestupujeme spěšně k vrstevnici 
500 m n. m., jež objímá rozsáhlé, k severu stále více se šířící údolí Baby- 
lonské. Tudy teče, mnohé prameny z leva i z prava přijímajíc, potok 
B Prof. Dr. W. Bergt: Das Gabbromassiv im bayriscli-bóhmischen Grenz- 
gebirge. Sitzungsb. d. k. preus. Ak. d. Wiss. 1905, 1 . (Der bayrische Teil), 395 — 405, 
ibid. 1906, XXII. (Der bóhmische Teil) 432 — 442. 
Rozpravy: R 06 . XIX. Tř. II. Č. 25. 
XXV. 
1 
