4 
Pašešnice) pruhy rulové. U Babylona vyvřela žula (na mapce svisle čárko- 
vána), u potoků vznikly nepatrné alluviální nánosy (označeny křížky). 
Podobně území naše vylíčeno v mapě a knize Katzrově 3 ) i Giim- 
bélově, 6 ) L e p s i u s 7 ) však má zde na východ od pruhu křemenného 
jen svor. 
Nejen však v mapování ale i v náhledech o tektonickém významu 
hornin a v popisu jich jsou značné nesrovnalosti. Gum bel má kře- 
menný pruh za lože, Krejčí 8 ) za výplň rozsedliny, podle níž Český 
les byl vyzdvižen. Lehmann 9 ) prohlašuje pruhy za útvary vzniklé 
z hornin sousedních tlakem horským a sjížděním podél čáry dislokační 
a S u e s s 10 ) vysvětlení to i pro náš pruh přijímá. 
Hochstetter * 11 ) považoval všesměrný amfibolit i břidlici 
amfibolovou za horniny usazené a byl o tom tak přesvědčen, že i gabbru 
zde onde se vyskytujícímu (u Ronšperka a j .) upíral eruptivitu, poně- 
vadž bývá kol dokola obňato horninami těmi. K r e j čí 12 ) podobně 
smýšlí o pohoří amfibolit ovém vytýkaje, že podobně je uloženo na rule 
jako na blízké Šumavě svor. Suess však pronáší názor, 13 ) že jsou 
amfibolity pravděpodobně eruptivní hmotou basickou. Kdežto Marti n 14 ) 
míní, že je tolik center eruptivních, co je výskytů gabbra, slibuje B e r g t 
v blízké době 15 ) podrobné doklady o jednotnosti celého vyvřelého massivu. 
íjc 
5*C 
Podrobnými zkoumáním podařilo se mi zjistiti, že geognostický 
obraz krajiny jest značně jiný, než jeví mapa říšského geol. ústavu. Kře- 
menný pruh (obr. 2.) neběží přes vrch Skálu nýbrž západně od ní, není 
jednotný, ale přetržen na j . od Skály. Na vrchu v ,, Kaštanech “ se zase 
objeví zřetelně. Žula babylonská sahá vskutku 2 km jižněji, než udává 
5 ) K a t z e r : Geologie von Bóhmen, 1902. 
6 ) G ů m b e 1 : Geognostische Beschreibung des Kónigreichs Bayern, 1868 
str. 604 a n., týž: Geognostische Kartě des Kónigreichs Bayern, IX., 1866; týž: 
Geologie von Bayern, 1894, str. 449. a n. 
7 ) Lepsius: Geologische Kartě des deutschen Reiches, 1894. — 1897, Re- 
gensburg, č. 24. 
8 ) Krejčí: Geologie, 1877, str. 302. 
9 ) Lehmann: Untersuchungen uber die Entstehung der altkrystalli- 
nischen Scbiefergesteine, 1884, str. 180 a n. Podobné stanovisko zaujimají S. Wolfi 
a W einsche nk. 
10 ) 1. c. str. 78. 
11 ) 1. c. str. 784. 
12 ) 1. c. str. 301. 
13 ) 1. c. str. ni. 
14 ) F. Martin, Die Gabbrogesteine der Umgebung von Ronsperg, Tscherm. 
Min.-petr. Mitth. 1897, 105 — 132. 
15 ) Podle laskavého soukromého sdělení r. 1911. 
XXV. 
