mapa, až přes vrstevnici 500 m k stanici Česká Kubice-Folmava. Amfi- 
bolické horniny patří k výjimkám, kdežto rula Čerchovská v území pře- 
vládá. 
Křemenný pruh. 
Nejmohutněji vyvinut jest křemenný pruh ve hřbetu ,,Kámen“ 
(obr. 2.). Hřbet v celku postupuje od jjv. k ssz. k severu se níží a spolu 
více člení. U čásli jižní (582 m n. m.) východní stráň jednotvárně vzhůru 
vystupuje, kdež i o v části střední též ,, Kámen malinový” zvané a v části 
severní (568 m n. m.) úbočí východní uprostřed vodorovně odsedává a tak 
se člení v polovinu horní příkrou a dolní se sklonem povlovným. V se- 
verní části jsou dva lomy na štěrk. Jsou od sebe vzdáleny as 150 m a oba 
zabrány do horní příkřejší poloviny boku. V obou obnažena jest křemenná 
stěna skoro svislá od jjv. k ssz. o výšce 5 m a šířce 25 m. Pukliny v stěnách 
jdou směry přerozmanitými a i nej menší kus křemene se snadno nárazem 
kladiva rozpadá podle puklin oku prve neviditelných. Jiné pukliny jsou 
dobře patrné zbarvením hnědelovým, nej četnější jsou rovnoběžné se směrem 
stěny lomu. V puklinách najdeme krystaly křemene mléčného, křišťálu 
i amethysty as 5 mm (zřídka 10 mm) dlouhé obvyklých tvarů. Křemen 
kolem je bílý, žlutý, červený, na hranách průsvitný. Místy má vzhled ro- 
hovce, je hnědošedý, žlutošedý a bílými žilami křemene krystalovaného 
proniknut. Žíly se často větví a mají křivolaký průběh. Průměrná hustota 
křemene toho o jest 2, 64. 
Od lomu severního cestou po hřebenu dojdeme ještě ke třem lomům 
opuštěným, nikoli do boku jako první dva nýbrž shora s temene vedeným, 
které téhož obrazu poskytují jako lomy předešlé. 
Dva křemenné lomy spíše jamám podobné (šířka 15 m, délka 30 m, 
hloubka 2 m) jsou v jižní části pásma na temeni. Mocnost pruhu křemen 
něho zde obnáší téměř 150 m. Ještě jižněji mizejí stopy křemene, zjistiti 
jej však lze v balváncích, které se povalují na rozcestí turistických cest 
(procházka B a cesta k Peci). Zřetelněji se přítomnost pruhu křemenného 
prozradí o kus dále při východním kraji louky Jandovské, na dně pra- 
ménku, jenž do Teplé Bystřice vtéká, i všude kolem. Křemenné balvany 
zde mají rozměry až 70 x 40 X 20 cm. 
Sledujeme-li Bystřici Teplou dále, přejdeme silnici čerehovskou a na 
pravém břehu spatříme 50 m od silnice spoustu balvanů při strmé stráni 
zpola lysé, as 4 m vysoké směru jjv. -ssz. (9° k sz.). Balvany rozměrů 
100 x 100 X 65 cm a pod. jsou proniklé žilami křemene bílého a bez- 
barvého až 100 cm mocnými. Do křemene bílého vloženy nepravidelné 
kusy křemene hnědého a kolem žil viděti zkřemenělou horninu silně zvět ■ 
ralou, na níž patrny dutinky po vyloužených krystalech. Hřeben skály 
křemenné sklání se zvolna k jihu, ztrácí se a nikde po obou březích Teplé 
Bystřice nelze pozorovali ani stopy po křemení pruhu. Za to na jih od 
pensionátu ,, Kovárna” poblíž výškového bodu 557 m v „Kaštanech” 
XXV. 
