15 
onen balvan náležitě určití. Četné a rozsáhlé odkryty skalní (obr. 2.) jsou 
v „Kaštanech”, na „Medvědí závoře”, u kříže na s. od Něm. Kubice, odkudž 
lze rulu sledovati dobře v balvanech na sz. až na v. úbočí Skály k od- 
krytu v staveništi Novákově. Malé balvany nalezl jsem i na s. odtud mezi 
pruhem křemenným a žulou. Spálený vrch skrývá dvě rulové skály na 
j . a v. od bodu triangulačního, dále vystupuje rula na den při vozové 
cestě nad Šnory a na konci sz. výběžku hřbetu. 
V „. Kaštanech’’ 1 ' vystupuje rula jako mohutná v balvany rozpukaná 
skála pod samým temenem na úbočí z., vrstvy její zapadají proti úbočí 
na jv. majíce přibližně směr hřbetu (s. 8° v., sklon 65° j v .) . U výško- 
vého bodu 575 m otevřen jest nepatrný lom. Rula má hustotu 2,83. Jest 
jemně plást evná, střídají se totiž vrstvičky slídy tmavé jak papír tenké 
s mocnějšími (2 — -3 mm) světlými. Nejsou však rovné, nýbrž vlnité. Kde 
se objeví větší zrna živce a křemene, zduřují světlé vrstvy a biotitové 
pásky tuto změnu tloušťky věrně činí zjevnou jako kontura. Tím vznikají 
černé vlnité čáry na průřezu příčném. Jinak se rula zcela podobá rule 
čerchovské rovně páskované. 25 ) Zduřování pásku slídou chudých zajisté 
nejsnáze se vysvětlí intrusí granitickou. 
Na „ Medvědí závoře 11 je rula podobně mohutně odkryta jako v „Kašta- 
nech”. Skála na hřebenu jeví se pásmem několikrát přetrženým, k jihu 
malebnějším. Má směr vrstevný s. 14° v. se sklonem 70° jv. Rovnější 
než pukliny vrstevné jsou pukliny k nim kolmé o směru s. 58° z. a sklonu 
80° j z. Pásky světlé jsou většinou rovně omezené, nestejně mocné (1 -3 mm). 
Místy jsou v krátké vlnky zvlněny jako horským tlakem. Jinde bílé žilky 
10 mm mocné i mocnější vysílají krátké slabší tupě zakončené výběžky 
do ruly normální, chovajíce ji jako třísky v sobě. Často objeví se typická 
zrnitě páskovaná rula čercbovská, kdežto kus dále tvoří jen vložky ně- 
kolik mm až cm mocné průběhu nepravidelného, patrně části od horniny 
původní odtržené. I tyto zjevy třeba vlivem žuly vysvětliti. Na v. úbočí 
nalezl jsem balvan pegmatitu s krystaly biotitu 30 mm měřícími. U jz. 
paty vrchu na pravém břehu potoka Plassendorfského poblíž stráž, domku 
jsou balvany žulové ruly s hojnou slídou světlou. Hustota 2,72. 
Na území mezi oběma těmito výskyty lze spatřili balvany rulové zvlášť 
hojně u Něm. Kubice. Na sev. Něm. Kubice u kříže vystupuje rula na den 
na dně úvozové cesty a má zde směr s. 2° v. se sklonem 66° v., což dobře 
souhlasí s čísly u výskytů popsaných a svědčí o jednotnosti tělesa rulového 
zde na jihu. Při cestě leží balvany značně veliké (70 cm) s vrstvami silně 
zvrásněnými a žilami bílého křemene, jež nejlépe zvrásnění prozrazují. Za 
nejjižnějším domkem Čes. Kubice lze zjistiti přítomnost žíly žulové. 
25 ) Čerchovská rula obsahuje jako podstatné součásti křemen, orthoklas, něco 
oligoklasu, hojný biotit, jako vedlejší součásti titanit a apatit. Křemen její celkem 
nejeví undulosního zhášení. Hustota 2,687 — 2,84. 
XXV. 
