19 
až kolmý k sv.), 27 ) můžeme míti za to, že patří k tělesu Českého lesa, ač 
jest na východ od pruhu křemenného. 28 ) Všude jeví pronikavé účinky erupce 
babylonské i jest starší než žula. Poblíž gabbra jest poloha její pozměněna 
i na kontaktu utrpěla gabbrem změnu, ač nepatrnou. Jest tedy starší gabbra. 
S ní však gabbro selili místy stejný vzhled makroskopický a neobjevuje se 
jinde než v těsném sousedství jejím. V žule nikde není amfibolu, za to 
hojné jsou podle Ivatzera 29 ) výskyty ruly s amfibolem a naopak gabbra 
s hojným biotitem. I zde nedaleko území popisovaného (u Folmavy na 
Myším vrchu a u Fichtenbachu) nalezli jsme horniny na první pohled rule 
podobné, avšak všesměrné a veliké hustoty (první 3,00, druhá 2,877) . 30 ) 
Z těch příčin považuji za velice pravděpodobné, že gabbro naše 
a gabbro celé oblasti Bergtem popisované jest plodem téhož bassinu, z kterého 
byl vytvořen Český les; z něho vydáno bylo později a jeví se jako basická facies 
ruly 81 ) Také hustota normální ruly čerchovské (2,687 — 2,84) více se 
blíží hustotě gabbra (2,95 — 3,1) než hustota žuly babylonské (2,631 — 2,65). 
Ani basické pegmatity v území našem zjištěné nemají vyšších čísel než 
2,725 — 2,77 a ve shodě s tím jsou i ruly žulou napojené (2,722 — 2,78). 
Jako proužkování gabbra nesnadno vysvětliti jinak než liquací, také zde 
^nad bude na místě vysvětlení podobné. 
27 ) Katzer, 1 . c. str. 229. 
28 ) Směr vrstev od s. k j. byl, myslím, hlavní podmínkou vzniku údolí ero- 
sivních v úvodu popsaných, gabbrem pak byly jednotlivé části ruly tak zpevněny, 
že zůstaly čníti jako mohutné vrchy dokončujíce profilaci krajiny. 
29 ) 1. c. str. 621 a n. 
30 ) Podle laskavého sdělení prof. dra Barvíře záleží hornina z Fichtenbachu, 
na křemitý diorit biotiticko-amfibolický upomínající, z plagioklasu (středního, baě 
sického i kyselého), biotitu původního s jehličkami rutilu, obecného amfibolu bledá 
hnědého (ve výbruse) a z akcessorického apatitu, titanitu a snad i cirkonu. Hornin- 
z Myšího vrchu makroskopicky více hnědá a hrubšího zrna má podobné součásti 
5 biotitem jistě původním. V obou je dosti křemene. 
31 ) Podobné poltění magmatu patrno i v massivu Míšeňském a Brockenském. 
2* 
XXV. 
