14 
Struktura je nepravidelně zrnitá; jsoutě obrysy součástí nepravidelné, 
a jen výjimkou u některého živcového zrnka jest omezení částečně kry- 
stalografickému blízké. 
Promísení součástek není všude stejnoměrné, místem je sdruženo 
více živce, místem zase více křemene, čímž vznikají různé drobné proužkům 
podobné oddíly, složené z agregátů zrnéček jednak většinou živcových, 
jednak hlavně křemenných. Toto různění vyvinuto je jen částečně ve směru 
žilky granitové, i lze tudíž za pravděpodobné přijímati, že nebylo způ- 
sobeno účinkem postranního tlaku, nýbrž spíše nějakými jinými pod- 
mínkami krystalace. Na první pohled jeví křemen v agregátech těch 
obrysy zubatější a nepravidelnější nežli živce v agregátech svých, někdy 
lze znamenat i i podlouhlost křemenných zrnek dle směru proužku. 
U některých zrnek křemene zdá se prokmitati zjev stlačení neb 
kataklasy zhášením poněkud undulosním. 
Příměs amfibolu v žulové žilce je hodna povšimnutí, neboť hmota 
amfibolová je zde táž jako v sousední hornině. Zrnka amfibolová bývají 
uzavřena bud v zrnkách živcových nebo křemenných, nebo mezi těmito 
a jsou nepravidelně omezena. Některá činí dojem údrobků sousední hor- 
niny, jiná však dle povahy obrysů lze pokládali za původní akcessorickou 
součást granitu, což zvláště možno tvrditi o jehlico vitých nebo lištničkám 
podobných tvarech. Je pak zajisté možno, že přítomnost příbuzného pů- 
vodního amfibolu jakožto akcessorické součástky poukazuje na genetickou 
příbuznost obojích hornin ukázky, totiž horniny amfibolové a granitové. 
Hranice obojích hornin není rovna, nýbrž je ostrá. Vznikla tudíž 
pravděpodobně puklina již v hornině více méně pevné. 
O žilách pegmatitových, prostupujících massivními amfibolity v Šu- 
mavě, zmiňuje se jižr.1854 F. v. Hoch 1 s t e t ter*) v práci: „Geogno- 
stische Studien in dem Bohmerwalde“, kdež praví: Charakteristické jest, 
že jsou v severní části českobavorského pohraničního horstva žuly pegma- 
titové ,,die netzformig, wie Auskrystallisation in offenen Erstarrungs- 
spalten der massigen Hornblendegesteine nach allen Richtungen das 
Gebiet durchziehen“. 
Dle popisu ukázek zde podaného jsou horniny příslušné petro - 
graficky a zejména geologicky velmi zajímavý, poukazujíce jednak 
(v ukázkách v předu popsaných) na příbuzenství s diority, při čemž zdá se 
vysvitati jakási souvislost se žulami, jednak pak náležejí do příbuzenstva 
gabbra. 
B. Zkoumání chemické. 
Vzorek horniny v odstavci IV. (str. 6.) popsaný, analysoval jsem 
kvantitativně hlavně proto, že hornina ta skládá se ze sarného téměř amfi- 
bolu, množství pak akcessorických živců a rud snadno se dá odhadnouti. 
*) Jahrbuch der k. k. gelogischen Reichsanstalt V. 1855 p. 782. 
XXVI. 
