ROČNÍK XIX. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 27. 
O rudonosném křemení příbramském. 
Podávají 
A. Hofmann a Fr. Slavík. 
(Předloženo dne 6. května 1910.) 
O rudním obsahu žil olověných a stříbrných rud na Březových Horách 
v příbramském důlním obvodu činily se jen příležitostně stručné zmínky 
a právě ta ruda, která v posledních desetiletích v hloubce převládá, totiž 
rudonosný křemen (hornickým názvem ,,Dúrrerz“) býval odbýván jen 
několika slovy na základě zkoumání pouze makroskopického, ačkoliv nyní 
jest základní podmínkou trvání těžby rudní. 
Názvu ,,Dúrrerz“ poprvé se užívá v publikaci vydané r. 1887 mini- 
sterstvem orby, 1 ) kde ruda na str. 28. se líčí takto: „Výplň žil se skládá 
v ušlechtilejších částech hlavně z kusového stříbronosného galenitu, sfa- 
leritu, sideritu, křemene a vápence; kde se stává jalovou, po většině jen 
ze sideritu a kalcitu. Od r. 1882 se těží mimo tyto rudy ještě zvláštní 
druh, jenž se vyskytuje zvláště v důlním oddělení Anenském. Tyto rudy, 
označené jménem ,,D.,“ jsou složeny ze žiloviny křemenné, břidličné, vá- 
pencové a ocelkové, v níž vystupují galenit, pyrargyrit, ryzí stříbro, ste- 
fanit, tetraedrit a antimon, většinou jemně jsouce vtroušeny, zřídka ve 
větších zrnech. Analysa takových rud vybraných poskytuje: 
Křemene 42-0% 
železa 13-0 
zinku 1-3 
antimonu 2-1 
olova 12-6 
stříbra 0-6 
síry 4-0 
kysličníku vápenatého 4-0 
,, uhličitého 14-0 
kyslíku 3-0 
"9643% 
1 ) Bilder v on den Lagerstátten des Silber- und Bleibergbaues zu Příbram 
etc., 1887. 
Rozpravy: Roč. XIX. Tí. II. Čís. 27. 
XXVII. 
I 
