7 
s jinou rudou měděnou, tetraedritem, a často s ním těsně srůstá. Jako 
tento vyskytuje se jen místy a ve množství daleko menším nežli sulfidy 
předešlé. 
Tetraedrit. 
I tetraedrit byl pozorován jenom v kusových massách, které možno 
poznati po ocelově šedé barvě, slabším lesku a tmavě hnědošedém vrypu. 
Průvodčím jeho jest hlavně chalkopyrit, ale též galenit, sfalerit a pyrit, 
s nimiž se všemi často těsně srůstává. Tetraedrit jest vyvinut jenom 
místy, a zvláště hojný bývá v partiích sideritových, středně až skoro 
hrubě zrnitých (č. 118 — ng ze 32. obzoru žíly Eusebské, 66 a 68 ze 31. 
obz. žíly Matkobožské, 144 ze 23. a 145 ze 24. obzoru ž. Ševčínské). 
Pyrargyrit. 
K nej vzácnějším nerostům křemene rudonosného náleží pyrargyrit, 
jenž rovněž se nevyskytuje nikdy v krystalech, nýbrž jen v zrníčkách velmi 
drobných, tmavočerveně prosvítajících. Obyčejně je srostlý s kusovým 
galenitem nebo v něm zarostlý. Zřídka pozorujeme makroskopické partie 
vtroušené v křemeni (č. iog ze 30. horizontu žíly Eusebské). Vedle tohoto 
pyrargyritu nepochybně prvotného vyskytuje se i druhotný, jenž v trh- 
linkách činí tenké kůry a nálety (č. 125 ze žíly Václavské, 27. obz.). 
Při této příležitosti myslíme, že nutno opraviti mylný údej, který 
pochází od A. E. Reussa 1 ) a byl přejat do souborných děl V. v. Z e- 
pharovich e, 2 ) K. H i n t z e 3 ) a j . Reuss uvádí, že pyrargyrit jest 
na rudních žilách příbramských mnohem vzácnější nežli proustit, který 
prý převládá jak v kusových massách tak i v krystalech. Správný jest 
prav} 7 opak: jako vůbec v Příbrami nerosty obsahující antimon daleko 
převládají nad arsenovými, a jako v celistvé směsi rudonosného křemene 
můžeme konstatovati pouze pyrargyrit, ne však proustit, tak jest i všude 
v individualisovaných částech žil s minerály makroskopicky rozeznatel- 
nými všude pyrargyrit mnohem hojnější nežli proustit, jak ve druzových 
dutinách jsa vykrystalován, tak i kusový v žilné směsi vtroušen. 
Diaforit. 
V dosti četných vzorcích stříbrem bohatých vyskytuje se diaforit, 
minerál poprvé z Příbramě popsaný v. Zepharoviche m, 4 ) dosud 
známý jen v krystalech narostlých ve druzových dutinách. Ve křemeni 
rudonosném jsou krystaly diaforitu vertikálně sloupcovité, sploštělé podle 
jednoho páru ploch; mnohé z nich jsou značně protáhlejší než bývají kry- 
staly narostlé, jiné jsou krátce sloupcovité jako tyto. Na mnohých z nich 
L ) Ober die Paragenese der auf den Erzgángen von Příbram einbrechenden 
Mineralien (Zweite Abhandlung), Stzb. Akad. Wien 1863 ( 47 ), sír. 46. 
2 ) Mineralogisches Lexicon II. 247. 
3 ) Mineralogie I. 1063 , 1072 . 
4 ) Stzb. Akad. Wien Bd. 63 (březen 1871). 
XXVII. 
