11 
Křemen nevyvinutý idiomorfně má strukturu drobně až jemně 
zrnitou a z části jest zřetelně druhotný, prostupuje malými žilkami křemen 
rudonosný. 
Opticky jsou tato allotriomorfní zrna a část krystalů křemene jed- 
notná a normální. Mnohé krystaly však jeví undulosní zhášení a ve příč- 
ných řezech komplikovaný sloh ze sektorů, jenž připomíná známé struk- 
tury amethystové; ve světle konvergentním jeví se průřezy takové býtí 
slabě dvojosými s positivním rázem dvoj lomu. 
Siderit. 
Ocelek rudonosného křemene, po křemení nejhojnější žilovina, někdy 
i převládající, jest jemně až prostředně zrnitý, maje obyčejně známou, 
pro Příbram význačnou barvu světle žlutohnědou; jen tam, kde jest pro- 
niknut velikým množstvím uzavřeného boulangeritu, zřídka též stébel- 
natého galenitu, jest siderit makroskopicky temně šedý až černý. 
V mikroskopu jeví se ocelek úplně čerstvým; omezení jeho jest jenom 
z části dokonale idiomorfní, a pak jsou to klence základní ( 1011 ), jak uka- 
zuje rovnoběžnost obrysů s ostrými trhlinami štěpnými. Plochy klencové 
bývají někdy poněkud zkřiveny. Hojnější však jest siderit allotriomorfní, 
jehož omezení jest určeno okolními krystaly křemene. Zonární sloh kry- 
stalů ocelkových nepozoruje se často; projevuje se rozdílem mezi kalným 
obalem zevním a světlým jádrem, jež jsou od sebe odděleny rovnoběžně 
ku plochám klencovým. 
Ze vrostlic obsahuje siderit často hromadně krystaly, zrnka a vlákna 
rud, nej hoj něj i boulangeritu, jehož sítivo jest v ocelku nepravidelně ulo- 
ženo a bud se omezuje pouze na vnější části krystalů, nebo je proniká 
skrz na skrz. 
Dolomit a kalcit 
vyskytují se v drobnozrnných aggregátech barvy bílé nebo světle šedé, 
ale jen zcela podřízeně; mnohdy jsou zřetelně pozdějšího původu. 
Nerost ehloritický. 
Vyskytuje se v nepatrném množství hlavně na žíle Protiklonné 
(č. 70 ze 22. obzoru, yi ze 23., 77 ze 27.), ještě řidčeji v nejhlubších hori- 
zontech hlavní žíly Vojtěšské ( 20 . ze 30. hor.), žíly Eusebské ( ny ze 32. 
obz.) a Matkobožské (66 ze 31.obz.). Jsou to většinou sfaerokrystaly, je- 
jichž průměr dosahuje nanejvýše 0-05 mm] barva jejich jest světle zelená 
se slabým pleochroismem jednak do žlutává, jednak do modrává. Mezi 
zkříženými nicoly jeví se temný kříž rovnoběžný ke hlavním řezům nicolů 
a v individuích šikmo ležících mimo temně modré anomální též normální 
barvy interferenční, arci jenom nej nižší: dvoj lom tudíž není minimální. 
Optický charakter délky podlouhlých průřezů jest positivní. 
Sfaerokrystaly chloritického nerostu kupí se místy hustě, činíce 
výplně mezi křemenem a rudami, jinde však narůstají, jednotlivě nebo 
XXVII. 
