12 
po několika jsouce srostlé, na krystaly sideritu, jež ční do úzké žilky vy- 
plněné jemnozrnným křemenem. Tento výskyt mikroskopických chlori- 
tických sfaerokrystalú připomíná poněkud jeden z nejmladších minerálů 
sukcesse pozorované v hořejších částech žil příbramských, totiž lillit 
rovněž s chlority příbuzný. 
V některých vzorcích, jež obsahují chloritický nerost, jsou uzavřeny 
rozložené úlomky sousedních hornin (diabasu a drobového pískovce); jest 
tudíž pravděnej podobnější, že minerál chloritický vznikl rozkladem těchto 
úlomků a vůbec sousední horniny účinkem roztoků, jež přinesly v žíly 
obsah křemene rudonosného. 
* 
* 
Srovnáváme-li mineralogické složení křemene rudonosného se známou 
paragenetickou řadou nerostů příbramských, kterou sestavil A. E. R e u s s 
a později doplnili F. Babánek a Ad. Hofmann, pozorujeme, že ve 
křemení rudonosném chybějí netoliko minerály zřejmě novot vořené, jako 
goethit, cerussit, pyromorfit, ryzí stříbro atd., nýbrž i ty, které charakteri- 
sují střední periody vzniku žil, totiž baryt a většinou, snad veskrze, i kalcit 
a dolomit. Shledáváme se tudíž ve křemení rudonosném celkem s nerostnou 
společností pěti nejstarších členů Reussovy posloupnosti : 
1. sfaleri; I., 
2. galenit I., 
3. křemen I., 
4. siderit, 
5. starší sulfidy (+ uranin a část dolomitu). 
Tento souhlas rudonosného křemene s nejstaršími částmi indivi- 
dualisovaných žil však jde ještě dále, až do jednotlivostí vývoje a struk- 
tury součástek. 
ReMss 1 ) konstatuje, že sice obyčejně tmavohnědý sfalerit jest 
starší a šedobílý, nej častěji jemnozrnný křemen mladší nežli galenit; ale 
ne vždycky dodržují nerosty normální pořadí, nýbrž často chybí jedna 
neb druhá součástka anebo vyskytují se i úchylky v sukcessi. Místy po- 
zoroval Reuss, že galenit jest starší sfaleritu aneb že oba se střídají až 
1 třikráte; podobně alternuje sfalerit i se siderit em, a velmi často nejsou 
vůbec sfalerit, galenit a křemen rozlišeny ve zvláštní vrstvy. Nejstarší 
pruh pak se skládá ze zrnité směsi galenitu a sfaleritu, při čemž převládá 
tu jeden tam druhý minerál, takže nelze pochybovali o současném vzniku 
obou; pak je zpravidla povléká tenká kůra křemene. Jinde však i křemen 
splývá s oběma rudami, a podklad ostatních součástí žilných se pak skládá 
2 kusového křemene, ve kterém jsou hruběji nebo jemněji vtroušeny galenit, 
sfalerit a někdy též pyrit a siderit ; s galenitem a sfaleritem bývají pak ne- 
J ) L. c. I. str. 144—155, zvláště 148—149; II. str. 15—27. 
i 
XXVII. 
