32 
Data seznamu podávají ve hlavních rysech obraz rozšíření a vzájem- 
ného poměru nerostů obsažených v rudonosných křemenech. Daleko nej- 
hojnější jsou průby, jež obsahují galenit jako hlavní rudu, v ostatních na- 
stupuje na jeho místo boulangerit, sfalerit, pyrit neb arsenopyrit; jen zcela 
lokálně (č. 66, 108, iog, 118, 145) nabývají převahy rudy měděné, tetraedrit 
a vždy jej provázející chalkopyrit. 
Rozdělení rudných nerostů na žilách jest úplně nepravidelné; závislost 
obsahu křemene rudonosného na hloubce není z našich dat nikde patrna, 
a taktéž nelze konstatovali určitějších rozdílů mezi jednotlivými žilami. 
V této příčině ovšem můžeme přihlížeti pouze k žilám, jež jsou zastoupeny 
v našem materiálu četnými ukázkami, ne k těm, ze kterých jsme měli 
jen 3, 5 n. p. vzorků. Hlavní žíla Vojtěšská jest dosti bohata diaforitem, 
za to zdá se v jejím křemení rudonosném chyběti tetraedrit, jenž na Eu- 
sebské právě v nej bohatších partiích zvyšuje obsah stříbra; z ostatních žil 
poněkud je charakterisována Matkobožská malým množstvím galeniíu, 
Sevčínská hojnou přítomností rud měděných, o níž se již r. 1906 zmínil 
jeden z nás v práci výše citované, konečně žíla Protiklonná a Karolinská 
poměrně nej častějším výskytem kassiteritu. 
Největší význam pro montanistické poznání žil březohorských mají 
ovšem data o obsahu stříbra u srovnání s mineralogickou povahou ukázek. 
Abychom o vztazích těch mohli si učinici představu, nutno přihlížeti 
i k absolutnímu podílu stříbra i k poměru jeho k olovu. Jen velký počet 
ukázek, za nějž děkujeme ochotě c. k. ředitelství dolů, iimožňuje nám 
činiti důsledky ze svých pozorování; neboť křemen rudonosný jest právě 
směs mnoha součástek, a složení jeho mění se i na jednom a témže místě: 
srovn. na př. č. 18 — -19 — 21 — 22; 26 — 27; 30 — 31 — 32 — 33 — 34 — 35; 
66 — 67 — 68; 83—84—85; 98—99; 103—104—108; 118—119—120—121 a 
mn. j- Totožnost materiálu zkoumaného chemicky a mikroskopicky ne- 
může tudíž býti zaručena, a zvláště u těch průb, které obsahují velmi 
málo obou kovů, ve kterých tedy různé rudy stříbra a olova jsou jen akces- 
sorickými příměsmi, může souhlas býti jenom náhodný. Pak nacházíme 
na př. nápadně malé absolutní i relativní podíly stříbra, ač byla zjištěna 
příměs diaforitu (č. 38, 40, 44, 136 a j.) anebo veliké podíly poměrné při 
nepatrném obsahu obou kovů (21, 30, 31). Takové případy nutno ovšem 
vyloučiti, mimo ně ještě č. 96, u něhož rozpor mezi daty chemickými a 
mikroskopickými jest příliš veliký, patrně následkem záměny vzorků anebo 
chyby ve přepisu analysy. 
Posouzení ostatních výsledků mělo by se zakládati na přesných ana- 
lysách anebo aspoň na údejích o obsahu olova a stříbra v těch nerostech, 
čistých a krystalovaných, které jsou podstatnými součástkami rudonos- 
ného křemene. Bohužel máme jen o jednom z nich, totiž o galenitu, data 
toho druhu, jež před několika lety A. H. dal nasbírati a uveřejnil ve práci 
zmíněné. Dleních obsahuje galenit ze hlavní žíly Vojtěšské: 
XXVII. 
