34 
Přehlížíme-li seznam se zřetelem k těmto datům, můžeme konsía- 
tovati ve většině případů dobrý souhlas mezi výzkumem drobnohledným 
a chemickým. Ze šesti ukázek nej bohatších s více než 0-5% stříbra ob- 
sahují 4 tetraedrit (č. 118, 108, 145, 143) a po jedné tetraedrit s méně 
diaforitem (104) a diaforit (17). Ze 30 průb s podílem 0-2 — 0-5% zjistili 
jsme v 8 tetraedrit, v 9 diaforit, ve 3 oba, v 1 pyrargyrit s diaforitem ve 
množstvích ne nepatrných, ve 3 stopy diaforitu a ve 3 sledy pyrargyritu 
bud samotného neb s diaforkem anebo s tetraedritem. Toliko tři z těchto 
třiceti ukázek — s podílem 0-260, 0-300 a 0-305% Ag — neobsahují ve 
výbrusech rudy stříbrné (č. 56, 20 a 64); z těchto však prvá náleží ku pří- 
padům, kde též olova jest velmi málo (0-3%!) a kde tudíž mimo arsenopyrit 
a pyrit ostatní sulfidy se vyskytují as jen zcela nepravidelně vtroušeny. 
Četné průby s méně než 0-2% Ag, t. j. s méně než přibližně polovinou po- 
dílu stříbra v galenitu, obsahují už mnohem řidčeji rozeznatelné rudy 
stříbrné, a kde tyto přece, místy i v nej chudších průbách nacházíme, jsou 
většinou jen porůznu rozptýleny. 
Poměr Pb : Ag jest ovšem největší tam, kde galenit nebo i boulan- 
gerit v rudní směsi značně převládá a samostatně vyvinutých rud stří- 
brných není; kde se vyskytne diaforit a přirozeně tím více tetraedrit s málo 
neb žádným olovem, poměr se rapidně posunuje ve prospěch stříbra. 
Relativné velké podíly stříbra obsahují i mnohé ukázky, v nichž arseno- 
pyrit, pyrit nebo sfalerit jest rudou převládající a tím se značně zmenšuje 
množství olova. Výjimky ze všech těchto vztahů nejsou příliš vzácný, ale 
vykládají se nenuceně tím, že křemen rudonosný je směs. 
Jest tudíž stříbro rudonosného křemene z Části obsaženo v převláda- 
jícím galenitu, z části vsak v bohatších partiích jest diaforit a tetraedrit hlavním 
nositelem kovu vzácného ; k nim zcela podřízené druží se i pyrargyrit. V ne- 
patrných sledech jsou asi stříbronosny i všechny ostatní sulfidy rudonosného 
křemene. Kovy obecné jsou přítomny ve svých známých sloučeninách, cín 
v kassiteritu. 
Na konec práce plníme milou povinnost, vzdáti panu dvornímu 
radovi prof. Dru. K. Vrboví srdečné díky za živý zájem o naši práci 
a za ochotně povolené použití pracoven a zařízení ústavu i panu dvornímu 
radovi A. Zdrá haloví, chefu c. k. horního ředitelství v Příbrami, 
za pracné nasbírání materiálu, jakož i za poskytnutá data a rozbory. 
Mineralogický ústav české university. 
XXVII. 
