ROČNÍK XIX. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 28. 
Experimentální autogamie u bakterií. 
Napsal 
prof. Dr. VLADISLAV RŮŽIČKA. 
(S 1 tabulí.) 
Předloženo Akademii dne 30. května 1910. 
První zprávy o autogamii bakterií pocházejí z deskriptivních vý- 
zkumů Schau din nových (1, 2) o bac. bútschlii a bac. sporonema. 
Dle těchto sdělení objeví se u bac. bútschlii uprostřed těla přihrádka 
jako při rozmnožování dělením, ale přihrádka ta záhy zmizí, načež obsah 
polovin dříve přihxádkou od sebe oddělených prouděním protoplasmatu 
se promísí. Na to založí se na každém z pólu po jedné spoře. 
U bac. sporonema protoplast nejprve se rozdělí, na to přihrádka 
zmizí, a místo její zaujme základ spory. 
Popsané úkazy z části Schaudinne m ze života bakterií pozo- 
rované vykládají se jako autogamní (paedogamní) pochody oplozovací. 
Dosud byly nálezy tyto potvrzeny pouze Do bellem (3), a to 
potud, že nalezl u bac. flexilis z části obrazy podobné Schaudin- 
novým. S výkladem jeho se však nesrovnává, poněvadž nepozoroval 
proudění protoplasmové jím popsané, které je právě podstatnou oporou 
výkladu, že jde o jevy pohlavní. 
Bakterie dosud uvedené byly nalezeny jako náhodní hosté nebo 
parasity jiných organismů, nebyly však čistě vypěstovány a v čisté kultuře 
studovány. Tato okolnost mohla by skeptikům sloužiti za oporný bod, 
na němž by mohli založiti pochybnosti o sledu tasí popsaného děje a o pří- 
slušnosti jeho k dějům pohlavním. 
Vynasnažil jsem se, abych popsanou nahoře sérii obrazovou zjistil 
u bakterií, které lze uměle pěstovati. Prostudoval jsem během let bedlivě 
tisíce praeparatú; i když někdy se mi podařilo tu a tam některý obraz po- 
střehnouti, jenž připomínal jisté fáse pochodu výše zmíněného (které to 
byly, uvedu později), přece jen bylo to vzácné a tak málo zprostředkováno 
Rozpravy: R)č. XIX. Tí. II. č. ?,8. 1 
XXVIII. 
