pohledncmti ještě jednou zpět na uvedené prve pokusy s hroznovým 
cukrem. Tam totiž bylo používáno roztoků cukru hroznového, jež měly 
stejnou koncentraci jako roztok agarový mnou použitý. Výsledek pokusů 
těch je již znám. Vyšší koncentrace tedy asi neuspišuje dostavení se auto- 
gamních dějů na mé půdě agarové. 
Možno však, že tu působ 1 jiný rozdíl, t. rozdíl ve stavu skupenském. 
Skupenství totiž má vliv na rychlost pochodů dilfusních. Že na pevné 
pudě agarové dostavila se autogamie dříve nežli na stejné koncentrované 
pudě tekuté, dá se právě pochopiti z různé rychlosti pochodů diffusních, 
jak nás o tom další průběh pokusů ještě přesvědčí. 
3. Konečně mohla by na rychlost pochodů autogamních na mé půdě 
agarové rníti ještě vliv následující okolnost. Kupný agar obsahuje totiž 
asi 2-5% látek dusíkatých, jakožto neodstranitelné znečištění. Bylo by 
velmi možné, že bakterie tyto dusíkaté látky assimilují a tím že vzniká 
rozdíl v době dostaveni se autogamie oproti substrátu z pouhé destillované 
(slané) vody, jež žádných živných látek neobsahuje. Vždyť nalezl již 
Stephanidis, že tvorba spor děje se rychleji na substrátu obsahu- 
jícím méně živných látek, a to pro vyčerpání živné pudy, jež se zde dříve 
dostaví. Ale to je právě cpak toho, co nacházíme na mé půdě agarové. 
Pouze přítomností nepatrného množství živných látek lze také vysvětliti 
počátečný vzrůst bac. nitri na této půdě. 
Nepochybuji, že zleněná tychlost diffuse živných hmot na této půdě 
odnáší tu vítězství vzdor přítomnosti jistého množství živných látek du- 
síkatých. Mimo to může assimilace jich býti pouze lokální a tudíž také jen 
zcela minimální. O tom poučuje jiná, velmi obsáhlá řada pokusná, která 
zároveň jasně nám ukazuje, co je hlavní podmínkou dostavení se auto- 
gamie na mém kultivačním substrátu. 
Podařilo se mi totiž — jak o tom jindy podám zprávu — spory bakt. 
anthracis umělými prostředky podnítiti ku klíčení na agarové půdě výše po- 
psané, na níž samovolně nikdy nevzejdou. Na v^ívojový podnět pojí se mini- 
mální prostým okem sotva viditelný *) vzrůst, jenž v nejkratší době auto- 
gamní tvorbou spor se zakončuje. Čím méně je spor na nitce, tím dříve do- 
staví se autogamie a tvorba spor, poněvadž se tím méně vegetativních indi- 
viduí z nich vyvine, jež tím méně plochy substrátu pokryjí, takže i assimi- 
lace oněch dusíkatých látek v něm obsažených je pak tím menší. S tím 
kombinuje se snížená diffusibilita jejich v půdě pevného stavu skupenského. 
Že dostavuje se autogamní rozmnožování v tomto případě, kdy jest 
zakončením vzrůstu kulturelně špatného (individuálně však normálního), 
že dostavuje se i v pouhé destillované vodě, poukazuje na jediný jen možný 
výklad, ten totiž, že autogamie je následkem hladu. 
*) Závisí to na množství spor, jež se nachází na hedvábné niti lc pokusu 
použité. 
XXV III. 
