8 
Výsledek tento je v souhlase s resultaty důkladné práce Mat- 
zuschitovy o tvorbě spor, kde praví: „dokud výživná půda obsahuje 
mnoho živin, nedostavuje se tvorba spór“ - — „podnětem tvorby spor je 
nedostatek výživného materiálu. “ 
Není však, jak se po příkladu Buchnero v u o tvorbě spor 
velmi často tvrdí, jediným podnětem autogamie nastalý nedostatek živin , 
nýbrž — jak ukazují moje hořejší pokusy s umělými podněty vývojovými — 
za jistých podmínek i nedostatečná výživa hned od počátku vývoje vůbec. 
Nastává nyní otázka, jaké že jsou podmínky autogamie se strany 
bakterií samotných. 
V první řadě mohl by mí ti vliv stav výživy. Stav ten nedá se však, 
jak moje pokusy ukazují, nikterak posuzovati snad dle stáří kultury. Viděl 
jsem vstoupiti v autogamii kulturu 10 dní v thermostatu na obyčejném 
agaru drženou v kratší době, nežli kulturu starou 1 hodiny. ( B . nitri, jenž 
po uplynutí této doby dává již povlak dosti mohutný, aby mohl býti pře- 
nesen.) Všeobecně mohlo by se říci, že jsou-li bacilly již ve přípravě k tvorbě 
spor (obsahují-li hojněji spórogenních zrnek), obyčejně nedochází k auto- 
gamii po přenesení na moji půdu; někdy však i vzdor tomu pozoroval jsem 
pak autogamní tvorbu spor, byť i ve lhůtě pozdější. 
Majíce zření na moje výše zmíněné pokusy s umělými vývojovými 
podněty, mohli bychom za to míti, že jen nejmladší stadia jsou schopna 
za hladu dokonalé a rozšířené autogamie; vidímeť, že v pokusech oněch 
všechna individua vstoupí v autogamii, o stadiích pozdějších nelze to již 
tak tvrditi. Tato mladá stadia jsou vyznačena svým bohatstvím chromá- 
tům i lze (jak jsem dovodil v práci: „Vztahy chromatinu a plastinu k inten- 
sitě pochodů přeměny látkové 14 Rozpr. č. akademie 1910) souditi, že jsou 
v dobrém stavu výživy, ve stavu čilé přeměny látkové. V pokusech s umě- 
lými podněty vývojovými snad lze to přičísti právě assimilaci oněch stop 
dusíkatých látek v agaru obsažených. Také z jiných stran bylo udáno, 
že dobrá výživa podporuje tvorbu spor. Ale morfologický podklad je to- 
muto tvrzení dán teprve mými údaji. Jinak by bylo nesrozumitelným sdě- 
lení B u c h n e r a a B r e f e 1 d a (14), že tvorba spor není vázána na 
žádnou určitou formu vývojovou. 
S mého hlediska pochopíme i jiné údaje o tvorbě spor. Tak mají 
Leh man n a O sbor ne (15) snad proto pravdu, že hojněji živená 
kultura i hojněji sporuluje, poněvadž taková dobře živená kultura obsa- 
huje i hojně mladých individuí, jichž tedy také více do hladu upadne se- 
stárnutím kultury, tak že i více spor vznikne. Analogicky dal by se pocho- 
piti i opačný údaj Schreiberů v, neboť v kulturách špatně živených 
bude jistě i málo mladých individuí a tudíž při nastalém hladu i málo 
autogamontů. Dále souhlasí s tímto pojímáním i jiný údaj Schreiberů v, 
že totiž čím více se vzrůst kultury stupňuje, tím rychleji tvorba spor se do- 
staví; neboť stupňování vzrůstu znamená právě zvýšenou tvorbu mladých 
XXVIII. 
