případech jest pozorování pádu tak málo zaručené a popis domněle spadlých 
skel tak nejasný, že jich nelze při řešení zajímavé otázky tektitové užiti. 
V poslední době ožil zájem o t. zv. tektity nálezem domnělého sklo- 
vitého meteoritu ve Skanii, který byl popsán F. Eich stád lem, 
a sporem o povahu skleněných kuliček kutnohorských, jejichž meteorický 
původ hájí zejména E. Weinschen k. Eichstádtův sklovitý meteorit 
přijímá Suess do skupiny svých tektiiů, kutnohorským kuličkám však 
odpírá původ meteorický. O obou zmiňuji se v následujícím podrobněji. 
Eichstádtův * 1 ) tektit ze Skanie jest hnědé průsvitné sklo, 
jehož povrch postrádá t. zv. piezoglyptů naproti jiným tektitům a mnohým 
meteoritům. Představuje úlomek většího kusu. Dle Eichstádta svědčí 
0 jeho meteorické povaze hlavně přetavením vzniklá kůra, jež schází 
tektitům Suessovým, a proto odpírá jim Eichstádt meteo- 
rickou povahu, považuje je spíše za produkty vulkanické. Ku konci mi- 
nulého roku podal o tomto skle a zejména o jeho mikroskopické struktuře 
zprávu W. W ahl 2 ). Dle něho jest obaleno korou sestávající z jazyko- 
vitých protuberancí a pod nimi uložené teninké (V 10 mm) zóny plné bublinek. 
Z povahy protuberancí a kůry vůbec soudí, že mohla vzniknouti jen při 
letu meteorického skla atmosférou působením silného odporu vzduchu. 
1 kdyby Eichstádtem a Wahle m uvedené zvláštnosti tohoto 
skla, zejména povrch, kůra a její struktura dostatečně dokazovaly jeho 
meteorickou povahu, dokazovaly by ji jen pro tento kus a dokazovaly 
by možnost sklovitých meteoritů, ne však meteorickou povahu t. zv. 
tektitů, jež mají jiný povrch a postrádají zvláštní kůry. 
Weinschen kovy domnělé kutnohorské tektity jsou dvě skle- 
něné kuličky nalezené u Kutné Hory na místě, kde byl dříve skládán 
zvětralý serp:n + in. Jejich příslušnost k moldavitům a t. zv. tektitům 
vůbec byla již A. R z e h a k e m 3 ) a F. E. S u e s s e m 4 ) popřena, 
Weinschenkem 5 6 ) však opětně hájena. Kůru prý přetavením 
vzniklou má R z e h a k za produkt větrání, jaký se vyskytuje na mnohých 
starých umělých sklech. Stejný nebo velmi podobný povrch mají četná 
stará skla umělá a rozhoduj e-li jen povrchová struktura o kosmickém 
původu, pak přiletěly, jak Rzehak praví, i jím vyobrazené láhve 
von beobachtetem Fall. Anzeiger Wiener Akad., Math. naturw. Kl., 11. Febr. 1904. 
— Neues Jahrb. f. Min. 1905, 1, p. 399. 
1 ) F r. Eichstádt. En egendomlig of rent glas bestáende meteorit funnen 
in Skáne. Geol. Fóren. Fórli., Bd. 30., H. 5, 1908, p. 323. Za český výtah tohoto 
švédského pojednání děkuji p. univ. prol Dru Ar. Krausovi. 
2 ) W. W a h 1. Beitráge zur Kenntniss des Tektiten von Kaina in Skáne. 
Geol. Fóren. Fórh., Bd. 31, H. 6, 1909, p. 471. 
3 ) A. R z e h a k. Die angebl. Glasmeteoriten von Kuttenberg. Centralblatt 
f. Min., 1909, Nro 15. 
J ) F. E. Suess. Notizen uber Tcktite. Centralblatt f. Min., 1909, Nro 15. 
6 ) E. Weinschen k. Zum Streite uber die „Echtheit" der Moldavite. 
Centralblatt f. Min., 1909, Nro 18. 
XXX. 
