3 
z prostorů mimozemských. V odpovědi na Suesso vy námitky nevšímá 
si Weinschenk pojednání Rzehakova. 
Připomínám, že byly v okolí kutnohorském nalezeny 11 a některých 
místech skutečné strusky skla mnohdy i v kusech značně velkých. Ve 
své sbírce moldavitů mám u Dolní Vltavy nalezenou skleněnou kuličku, 
která barvou, velikostí i povrchovou skulpturou velmi se podobá kuličkám 
kutnohorským. Hustota a indexy lomu světla sklovitých strusek z okolí 
Kutné Hory a zmíněné kuličky z Dolní Vltavy uvedeny jsou v druhé, 
B. Ježkem zpracované části. 
Považuji Weinschenk em popsané kuličky i uvedenou ku- 
ličku z Dolní Vltavy za uměle vyrobená a snad i zpracovaná, na povrchu 
zvětralá skla. 
Proti kosmickému původu t. zv. tektitů vyslovil se nedávno též 
Ber werth 1 ), srovnávaje jejich povrch s povrchem meteoritů, a upozor- 
nil na některé zvláštnosti J povrchu tektitového, které se nedají vyložiti 
částečným natavením a působením vzduchu pri letu atmosférou zemskou. 
Mimozemský původ zastává nejnověji též Beck 2 ) v pojednání o ply- 
nech v tektitech obsažených, kdežto Brun, který analysy prováděl, 
má za to, že přítomnost chloridu ammonatého svědčí pro původ zemský. 
Před několika lety získal jsem dvě sklovitá tělesa, pocházející z Ame- 
riky a některým t. zv. tektitům velice podobná. Jsou to skla povrchem 
svým nadmíru se podobající mnohým moldavitům a některými vlastnostmi 
zase tak podobná obsidianům, že neváhám o nich tvrditi, že to jsou pravé 
obsidiany s povrchem moldavitovým. 
První pochází z okolí Cali v departementu Cauca v Columbii a vyniká 
povrchem tak podobným moldavitům, že byl všemi sběrateli a znalci 
těchto skel, kterým jsem ho předložil, hned co moldavit označen. 
Kus tento jest najedná straně slabě klenutý (obr. 1 ., 2., 5.), na druhé 
skoro úplně plochý (obr. 3., 4., 6.). Délka obnáší 2-2 cm, největší šířka 1-8 cm 
a tlouštka asi 1 cm. Váží 4-6 g. Skládá se z hmoty sklovité, částečně na- 
hnědlé, částečně našeclivělé; tato činí v oné lamelly, čímž vzniká místy 
zvláštní třpyt. Podobná šmouhovitá směs různě zbarvených obsidianových 
skel jest známa již z četných míst. Tak na př. mnohé marekanity z Ochotska 
skládají se z pláství červenavých a bezbarvých, podobně Z i r k e l 3 ) po- 
pisuje obsidianové koule ze severozápadní Ameriky složené z lamell dvou 
různých skel. Aksamitový třpyt mají na lomných plochách některé obsi- 
diany z Kavkazu, ozdobně se třpytí též některé obsidiany mexické. 
b F. Berweth. Oberfláchenstudien an Meteoriten. Tschermaks Min. Mit., 
1910, 29, Heft 1/2. Tam uvedena jest též odpověď Suessova na některé ná- 
mitky Berwerthovy. 
2 ) R. Beck. Uber die in den Tektiten eingeschlossenen Gase. Monatsbcr. 
d. Deutsch. Geol. Ges., 1910, Nr. 3, pp. 240 — 245. 
3 ) F. Zirlcel. Lehrbuch der Petrographie Leipzig 1894. Bd. II. 
XXX. 
1 * 
