4 
Lesk tohoto skla jest celkem mastný, jen místa, jimiž se táhnou 
našedivělé proužky, jsou bez lesku. Na slabě vyklenuté straně 
(obr. 1., 2., 5.) lze spatřiti mnohé, větší i menší jamky, právě ta- 
kové, jak je nalézáme na mnohých moldavitech českých i moravských 
a na billitonitech. Místy probíhají přes povrch rýhy, přibližně rovno- 
běžné navzájem a k nej delšímu směru omezení. Směr výše zmíněných 
různobarevných pruhů shoduje se celkem se směrem těchto rýh. Vznik 
rýh připisuji fluidální struktuře skla a menší resistenci jednoho druhu 
obou zde se prostupujících skel proti atmosferiliím nežli druhého. Tedy 
pruhy procházející též jamkami na povrchu roztroušenými, aniž by směr 
jejich se měnil, jsou podmíněny vnitřní strukturou skla. Dno větších 
jamek jest hustě poseto drobounkými jamkami, jako bodnutím špendlíku 
vzniklými. Mimo to vyskytují se na povrchu též delší žlábky (obr. 6 dole, 
obr. 7. uprostřed), z nichž některé staví se napříč k postranním hranám 
skla (obr. 4. a 6. uprostřed). Na druhé plošší straně lze viděti podobnou 
skulpturu j ako na straně klenuté. I tu vidíme četné jamky, žlábky a proužky 
se dnem jemně ďubkovaným (obr. 3., 4., 6.). Na jednom konci této ploché 
strany bylo sklo nabroušeno a přileštěno za účelem stanovení indexu 
lomu (obr. 3. nahoře, obr. 4. a 6. dole). 
Druhý kus má tvar kulovitý a pochází z C li f tonu na řece Rio S . Fran- 
cisco ústící do Gila Rivcr v Arizoně. Má světlou záhnědovou barvu, kterou 
se podobá velmi mnohým marekanitům a některým obsidianům, zejména 
některým z Mexika, Ecuadoru a Columbie. Celý povrch jest jakoby roz- 
brázděn a prostoupen četnými, více méně nepravidelně probíhajícími, 
mělkými i zase hlubokými rýhami. Mimo rýhy možno na povrchu pozoro- 
vali prohlubiny jakoby vtisknutím prstu do plastické hmoty vzniklé 
a poněkud připomínající známé piezoglypty meteoritů (obr. 9., 11. dole). 
Na dně těchto prohlubin jsou menší jamky hustě vedle sebe uspořádané. 
Celý povrch jest poněkud mastně lesklý. Uvnitř jest uzavřeno několik 
drobných černých šupinek, jichž povahu nebylo lze zjistiti. 
Srovnáme-li zejména první americké sklo s mnohými moldavity 
českými i moravskými, shledáme namnoze úplnou shodu povrchové skulp- 
tury. Mám mnohé moldavity z nalezišť moravských a českých, na nichž 
mimo jamky se dnem důlkovaným, žlábky a rýhy není viděti jiné skulptury. 
Zejména některé moldavity S u e s s e m označené co „samostatné kusy“ 
a ,,záclony“ jsou tak jako naše první sklo pokryty pouze nestejně velkými 
oblými jamkami a žlábky. S u e s s uvádí podobnou povrchovou strukturu 
u některých obsidianových pum tokajských a vulkanických produktů 
z jiných míst, u nichž však prý jsou jamky a žlábky protaženy vesměs 
dle fluidální struktury. U našeho obsidianu z Cali jsou orientovány též 
kolmo na ni. 
Důležitá jest otázka o původu popsaných amerických skel. Dle 
sdělení pana G. P. M e r r i 1 1 a, hlavního kurátora národního musea ve 
Washingtonu, jenž oba kusy co obsidiany zaslal, byly nalezeny při 
XXX. 
