7 
Nej vážnější námitka proti vulkanickému původu t. zv. tektitů jest 
velká vzdálenost jejich nalezišť od činných nebo geologicky mladších vy- 
haslých sopek. Možno tu pouze vysloviti domněnku , nemohly-li býti vy- 
hozeny při náhlých vulkanických explosích rychle zaniknuvších, jejichž 
poslední památkou jsou. Připomínám podobně jako Eichsťadt t. zv. 
švábské vulkanické embryony Brancem 1 ) popsané, z nichž byly vy- 
hozeny pouze lapilli, popel a pumy. Vznikly ve středním miocenu a jsou 
již silně erodovány. Nemohly by na jiných místech podobné starší vulka- 
nické embryony býti ted zakryty mladšími sedimenty? Vždyť přece erup- 
tivní činnost byla v dřívějších dobách geologických, na př. v třetihorách, 
daleko mohutnější nežli dnes a mnoho-li známe z těles vyhozených při 
těchto dřívějších erupcích? Česká a moravská naleziště moldavitů ovšem 
mladších vulkanických hornin postrádají. 
Zajímavý jest nález černých skel, který učinil B r a n c o na třech 
místech švábské oblasti vulkanických embryonů. Pokládá je za zavlečená 
skla umělá. Není sice podrobnějšího jejich popisu, nezdá se mi však jejich 
vulkanický původ nemožným, neboť ze všech tří míst uvádí Branco 
též žíly basaltové; mohla by to tedy býti snad basaltická skla. Jest ovšem 
nápadno, že v krajinách, kde jsou t. zv. tektity rozšířeny, dosud žádné 
vulkanické embryony nebyly nalezeny. Ostatně uvádí též Fraas 2 ), 
že nyní namnoze nelze poznali míst, kde tekutá lava porůznu v Riesu 
vyvřela. Uvedenou literaturu učinil mi přístupnou zejména pan prof. 
C. r. P u r k y n ě začež mu srdečně děkuji. 
2. Indexy lomu tektitů a některých skel umělých i přirozených. 
První zmiňuje se o indexu lomu t. zv. tektitů V e r b e e k 3 ), srovná- 
vaje polarisační úhel těchto skel s polarisačním úhlem povrchu měsíčního. 
Z hodnot v jeho práci uvedených vypočtené indexy jsou: 
pol. 
úhel: 
n\ 
dva billitonity 
33° 
28' 
1-513 
třetí billitonit 
29' 
1-512 
moldavit z Korosek .... 
33° 
54' 
1-488 
S t a r k 4 ) určil známou methodou Becke-ho při denním světle 
index lomu moldavitů na 1-495. 
Schwantke 5 ) měřil index lomu broušeného českého moldavitů 
methodou minimální úchylky na dvou hranách: 
h W. Branco. Schwabens 125 Vulkan-Embryonen. Stuttgart, 1894. 
2 ) Fraas. Beobachtungen an den vulkán. Auswurflingen irn Ries. Jahresh. 
des Ver. fůr vaterl. Naturkunde in Wůrttemberg, 1884. 
3 ) V e r b e e k. Glaskogels van Billiton. Jaarbock van het Mijnwesen in 
Nederlandish Oostindie. Amsterdam. XX. 1897. p. 267. 
4 ) M. Star k. Zusammenhang des Brechungsexpcncnten natúrlicher Gláser 
mit ihrern Chemismus. Tschermaks Min. Mit. 23, 1904, p. 546. 
s ) A. Schwantke. Die Brechungskoefficienten des Moldawit. Central- 
blatt f. Min. 1909, 1, p. 26. 
XXX. 
