ROČNÍK XIX. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 34. 
Acidimetrické stanovení olova a kadmia. 
Napsal 
inž. chem. Ot. Kašlauner, 
assistent na c. k. české vysoké škole technické. 
Předloženo dne 10. června 1910. 
Mohr ve své knize ,,Lehrbuch der chem. anah Titriermethoden“ 
1862, uvádí na stránce 104 titrační methodu pro olovo na podkladě acidi- 
metrickém. Princip jest následovný: ,, Olovo ve formě rozpustného dusič- 
nanu převede se v nerozpustný uhličitan, 1 ) který se digeruje s určitým 
množstvím normálně kyseliny dusičné. Uhličitan olovnatý převádí se 
znovu v dusičnan a přebytečná volná kyselina dusičná se titruje zpět uhli- 
čitanem sodnatýnr. Konec sycení pozná se dle toho, že čirá tekutina se 
zakalí, což jest důkazem, že začíná se vylučovati uhličitan olovnatý. Též 
možno titrovati přebytečnou kyselinu hydrátem draselnatým za použití 
lakmusu. Doporučuje dále sraziti olovo před titrací síranem sodnatýnr. 
Za příklad uvádí Mohr následovný resultát: Ku 2 g sraženého uhličitanu 
olovnatého (1,666 g PbO) přidáno 16,2 cc HNO s (faktor 0,996); zpětnou 
titrací zjištěno, že k rozpuštění uhličitanu spotřebováno: 15 cc HN0 3 = 
14,94 cc n kyseliny, což odpovídá 1,666 g PbO. 
Obral jsem si za úkol prostu dováti blíže poměry reakce této, přizpů- 
sobiti pokud možno methodu po patřičných modifikacích též stanovení 
kadmia a vzájemného kvantitativného dělení obou vytčených kationtú. 
Při acidimetrickém určení olova srážen roztok dusičnanu olovnatého 
uhličitanem ammonatým neb draselnatým; vzniklé uhličitany převáděny 
pak kyselinami známého titru v dusičnan neb síran a přebytek kyseliny 
určen zpětnou titrací. Při analogických studiích určení kadmia vynechán 
uhličitan ammonatý a to z toho důvodu, že uhličitan kademnatý jest ve 
x ) De Koninck: Lehrb. der qual. u. quant. chem. Analyse II. Str. 6 i ( 1904 ) 
uvádí: ,, Způsob tento jest tak všeobecný, že nemůže nalézti hojnějšího poiTžití." 
Rozpravy Roč. XIX. Tř. II. Čís. 34. 1 
XXXIV. 
