zmíněném činidle částečně rozpustný. Po předběžných studiích titračního 
určení jednotlivých kationtň přikročil jsem ku vzájemnému jich dělení 
na podkladě tomto: Z roztoku dusičnanů obou kationtu vyloučeny neroz- 
pustné uhličitany uhličitanem draselnatým a převedeny po patřičné digesci 
se známým množstvím kyseliny sírové v sulfáty. Přebytečná volná kyse- 
lina sírová určena zpětnou litrací po odfiltrování nerozpustného síranu 
olovnatého. Z neutrálního roztoku síranu kademnatého vyloučeno kad- 
mium ve formě uhličitanu, který určen titračně. Spotřebované množství 
kyseliny na převedení obou uhličitanů v sulfáty odpovídá sumě přítomného 
množství obou kationtů Stanovení kadmia umožňuje určení olova. 
Studium mé vedlo mne k některým zajímavým poznatkům, které 
tuto zároveň se stručným nástinem všech prací podávám. 
Srážení dusičnanu olovnatého uhličitanem ammonatým 
a draselnatým. 
Sráží-li se roztok dusičnanu olovnatého uhličitanem ammonatým neb 
draselnatým, vzniká bílá sedlina uhličitanu olovnatého. Při užití uhličitanu 
ammonatého co činidla srážecího vzniká normálný uhličitan olovnatý 
PbC0 3 , při použití uhličitanu draselnatého resultuje zásaditý uhličitan typu 
Pb t ( O H) >r C 0 3 , x r / 2 ) , jehož složení jest odvislé od temperatury a různých 
podmínek srážecích. Sedlina zadržuje jen velmi malé stopy kyseliny du- 
sičné a to nejspíše ve formě okkludovaného dusičnanu alkalického. Vzniklá 
sráž uhličitanu olovnatého jest rozpustná v přebytku srážedla. Při použití 
uhličitanu ammonatého jest rozpustnost velmi nepatrná i při větších kon- 
centracích tohoto; jinak však jest tomu při použití uhličitanu draselnatého. 
Zde rozpustnost jest dosti značná již při nižších koncentracích přebyteč- 
ného uhličitanu a roste značně stoupající koncentrací a temperaturou, jak 
se lze snadno kolorimetricky přesvědčit! . 
V prvé řadě jednalo se mně kvalitativně vymeziti přibližně hranici pro 
co možno kvantitativní srážení olova uhličitanem draselnatým různé kon- 
centrace; dělo se to podobně jako při pokusech s uhličitanem ammonatým 
a to kolorimetricky. 
Iv odpipetovanému množství roztoku dusičnanu olovnatého přidáno 
vypočtené množství uhličitanu draselnatého určité koncentrace a pak 
přidán ještě patrný přebytek tohoto, načež vše vneseno na vroucí vodní 
lázně. Po patnácti minutách zahřívání vzniklá sraženina odfiltrována 
a k 10 cc filtrátu, který vnesen do úzké zkoumavky, přidáno 5 cc nasyce- 
ného roztoku sirovodíkové vody. Po důkladném protřepání pozorována 
barva roztoku v prostupném světle tlustou vrstvou. Veskrze shledáno za- 
barvení, které však při malých přebytcích uhličitanu draselnatého bylo 
sotva patrné, však velmi intensivním se jevilo při stoupajících koncentracích 
a velkých přebytcích uhličitanu. Tak ku příkladu při přebytku: 1,5 cc 
XXXIV. 
