5 
sice v hyfách těchto sraženiny zlatožluté tolikéž, avšak v menším množství 
(v sousedních ovšem buňkách pokožkových byly sraženiny značně velké) . 
Za to však lze dokázati tímto způsobem velké množství tříslovin v hy- 
fách, které hned při periferii kořínku se plazí tvoříce určitou, ač ne příliš 
vysokou vrstvu. 
V nich totiž objevují se také značné sraženiny bichromatové nechá- 
vajíce mezi sebou prostory prázdné v luminu hyf. I je možno, že při půso- 
bení dvojchromanu stáhnou se tvořící se sraženiny z ,, tříslovin" z na- 
douvlých, intercellulárních hyfových partií do těch částí jejich, jež se na- 
cházejí již v plášti. Není vyloučeno také, že i působení vývěvy, jíž jsem 
vždy ku injekci kořínků těchto určitými fixačními prostředky používal, 
přispělo ku zjevu. Tříslovinné hyfy plášťové barví se ostatně také chlori- 
dem železitým černě. Používá-li se silného roztoku tohoto činidla, je ovšem 
nutno, při tangentialných řezech změkčiti plášť hyfový asi 16hodinným 
působením zř. Eau de Javelle. Nemůže býti tedy pochyby o tom, že v inter- 
cellulárních hyfách objevují se tříslo viny, které ovšem nemohly jinak se 
tam dostati než tím, že byly absorbovány z buněk pokožkových. Při tom 
je tvar těchto hyf nápadně podobným obyčejným haustoriím, takže před- 
stavují jakási intercellulární haustoria. Tříslo viny tyto přecházejí pak 
z nich do plášťových partií hyfových, kdež jsou nahromadovány ve zcela 
určité vrstvě. 
Je tedy velmi pravděpodobno, že rostlina brání se proti invasi hub 
tím, že nahromaduje v buňkách pokožkových jakési látky „tříslovinné", 
právě tak, jak jsem to shledal u Monotropy (Peklo, 1908). Třísloviny 
ty zabraňují vnikání hyf do vnitra buněk a zároveň osmoticky zvýšují 
turgor těchto, což i intercellulární prodírání se vláken houbových stěžuje. 
Než haustoria dovedou třísloviny ty, třeba že skrze buněčnou blánu, po- 
zvolna resorbovati. Prodírají se mezi buňky, kteréž však dále v místech, 
kde se nalézá haustorium, rostou a obalují konec vláken. Ve starších 
partiích mykorrhiz vskutku lze konstatovati snížení množství tříslovin 
v buňkách pokožkových. 
Zároveň objevuje se ale nad onou tříslo vinnou vrstvou v plášti jiná, 
jejíž vlákna za živa vyznačují se silným leskem, v praeparátech pak fixo- 
vaných Flemmingem jeví se intensivně černě zbarvenými. Na příčných 
řezech mykorhizami objevují se vlákna tato proříznuta na přič anebo jen 
krátce se vinouce kol povrchu kořínku. Na tangentialních řezech je viděti, 
že táhnou se šikmo v různých směrech nad vrstvou tříslovinných vláken 
v řídké spleti. Je těžko vysvětliti vznik obsahu jejich jinak než z vláken 
tříslovinných. Neboť plášť houbový na venek úplně ohraničen bývá 
pseudoparenchymaťickým pletivem, jež je velmi pravděpodobně již ne- 
aktivným; četné jeho buňky jeví se totiž kollabovanými a jsou již od- 
umřelé. Obsah těchto zvláštních hyf podrobněji jsem zkoumal u mykorrhiz 
bukových. 
XXXV. 
