9 
zůstanou zbarveny. Též alkoh. roztoku smaragdové zeleni nanášené 
inversně (N ěnrec, 1906, pg. 528) lze s prospěchem v praeparátech z Flem- 
minga užiti. Těmito methodami vynikne velmi zřetelně vrstva hyf, které 
přímo nad réseau se táhnou a značným obsahem ,,tříslovinným“ vynikají 
(Fig. 4, 5, 7 T. v.). Zlatohnědé — event. červeně nebo zeleně (smaragdová 
zeleň) přibarvené sraženiny vyplňují v nich značné prostory, takže již při 
slabším zvětšení celá partie tato barvou svou se od ostatních částí pláště 
houbového odlišuje. Mohutnost ,,tříslovinné“ této vrstvy variruje dle lo- 
kalit. Na některých stanoviskách vyskytují se mykorrhizy s pláštěm zvláště 
mohutným, a tu lze shledati v mladých koříncích nad obyčej vysoký 
plektenchym tříslovinný. (Fig. 5.) Hyfy tříslo vinné skládají se tu v několik 
kompaktně seřaděných etáží, jichžto elementy téměř celé vyplněny jsou 
(po fixaci) sraženinami. Jiné mykorrhizy mají tuto vrstvu méně vysoko 
vyvinutu, ačkoliv jest karakteristickým, stále se opětujícím znakem po- 
stranních, krátkých a tenkých my- 
korrhiz. Někdy se mi zdálo, jakoby 
množství tříslovin v této vrstvě na- 
hromaděných varirovalo dle doby, 
v níž byly mykorrhizy sbírány; než 
nemohl jsem se určitějších dat 
v tomto směru dopíditi. Fllavní, 
,, hnací" mykorrhiza mívá poněkud 
nižší vrstvu těchto hyf; je však nic- 
méně i zde tato velmi dobře patrná. 
Velmi zajímavé jsou tangentialní 
řezy vedené touto partií: pletivo 
kořínku pokrývá spleť hyf, jež chovají intensivní, hnědý, sražený obsah 
a často jsou značně široké, kdežto ostatní vlákna houbová mají obsah 
bezbarvý. Distinktně vystupuje tato vrstva po zbarvení safraninem 
v praeparatech molybdenových, ve kterých po dobře provedené dife- 
renciaci na příčných řežích vystupují krásně temnočerveně zbarveny. 
V některých mykorrhizách táhnou se tříslovin plné hyfy až i do po- 
čátku réseau. Tu pak lze často stanovití, kterak nadouvajíce se poněkud 
přikládají se přímo ku pokožkové buňce, jež je vyplněna vakuolou tříslo- 
vinnou. V praeparatech získaných pomocí fixace Flemmingovy objevují 
se v buňkách těchto tříslo viny sraženy tírnže způsobem jako v hyfách. 
A tu pak lze viděti pomocí inversní smaragdové tinkce, kterak se přikládá 
těsně vakovitě nadouvlá, zeleně zbarvený sražený obsah chovající hyfa 
ku týmže způsobem karakterisované buňce pokožkové. I není možno věc 
jinak vykládati, než že hyfy resorbují — byť i skrze cellulosní blánu 
buněk pokožkových — ,,třísloviny‘‘ těchto buněk a převádějí je do tříslo- 
vinné vrstvy, jejíž elementy tvoří pokračování absorpčních hyf; zde 
pak jsou tyto látky nahromadovány. Očividně není při tom vláknům 
houbovým blána buněk pokožkových na závadu, jako ovšem není absorpci 
XXXV. 
